LXI 



betegnes med Benasvnelsen Joralexanderske , og som forfa?rdigedes ved, el- 

 Jer kort efter Midten af det 4de Aarbundrede for vor Tidsregning. Dog 

 hidrorer dette antike Keramions fortrinligste Interesse fra dets Construction 

 som er meget masrkelig. Det er nemlig en dobbelt Vase , som bestaaer af 

 tvende, ved Forfaerdigelsen sammenfdiede , eller i binanden modellerede 

 Vaser, af hvilke den Ene (den indre) , som er omtrent 14 Tommer bo'i, 

 og som vel omtrent indebolder en Trediedeel af den ydre Vases Rum, al- 

 ene communicerer med den overste brede Munding, Denne indvendige Vase 

 var bestemt til at fyldes med Snee eller lis, bvormed den Viin elJer anden 

 Drik, som den )'dre Vase indeboldt, afkjoledes, Paa den ydre Vase ere 

 tvende Aabninger anbragte , nemlig ho'it oppe paa den ene Side en ziirlig 

 dannet Tud {■jre^iarofiiov) bvorigjennem Vinen indbragtes i den ydre Vase, 

 og en mindre Aabning under Vasens Fod, som var forsynet med en Hane 

 af Metal, bvorved Vinen skasnkedes i de mindre Basgere {imr^fxciXat). Denne 

 majrkelige Vase er saaledes bvad Grajkerne kaldte en SPv^Tjyp eller et Ko- 

 lingsredskab , som ved deres Maaltider var hajvet paa en egen Trefod, og 

 bvis Construction grunder sig paa den Eiendommelighed , at Graskerne sasd- 

 vanligen afkolede om Sommeren deres Viin ved at nedscenke /sen , eller 

 det Redskab sorn indeboldt samme, i Vinen, ikke som vi pleie , ved at 

 sastte den Flaske der indebolder Vinen i den afkdlende Masse. 



Den anden, over en ineget gammel grajsk Vase (17 Tom. boj og 

 32 Tommer i Omfang) som ogsaa var iblandt dem, bvilke fandtes ved 

 Vulci i Aaret 1830. Etatsr. Brondsted erbvervede den i Aaret 1832 i Lon- 

 don a£ Romeren Campanari. Denne ajldgamle Vase med eet Haandfang 

 (uyyos {aovutJv) af en tung Materie og ufuldkommen Fabrik, bvis Periode, 

 efter Analogie af mange lignende antike Leerkar, maa benregnes til sidste 

 Halvdeel af det 6te Aarhundrede for vor Tidsregning, var en Oliekrukke, 

 bestemt til Priisvase (fyldt med et vist Maal af hellig Olie)pc& en eller anden 

 Athene Fest, bvilket med fuldkommen Sikkerbed sluttes af begge Forestil- 

 linger som befinde sig, den storre, paa Vasen3 lavere og bredere Overflade, 

 den mindre, paa den smalere Omkreds som er Halsen najrmere. Hiin (den 

 storre Forestalling) bestaaer nemlig af 3 store (5 eller 5-g- Tommer boje) Fi- 

 gurer af bvilke tvende ere qvindelige, som forestille en vidunderlig Hand- 

 ling: eet af den bellenske Religionssystems Hoveddogmer, nemlig den gud- 

 dommelige Tankes Personifiation ved Pallas- Athenes Fodscl af Zeus's (Ver- 

 densbestyrerens) Hjerne, i Naarvaerelse af de Guddomme, som ifolge Folke- 



