LXXIX 



Viinolie m. ft. Nasrmere her at omtale disse Ting, synes overflodigt, efterdi 

 hiin Afhandling alt liar forladt Pressen. 



Ligeledes liar Prof. Zeise fortsat sine, alt i Aarsberetningen 1826 

 omtalte Forsog over Dyvelsdraskolien. Han liar derved fundet a) at denne 

 Olie, skjont dens Lugt synes at forraade en hoi Grad af Fordampelighed, 

 og skjont den ogsaa virkelig, selv ved almiudelig Temperatur, fordamper i 

 betydelig Mamgde i frie Luft, dog fordrer over 160° C. for at holde Li- 

 geva?gt med et Tryk af blot omtrent ^ AtmospliEere, og at den ved De- 

 stination under et saa ringe Tryk, kim overgaaer langsomt selv ved 130°j 

 b) at den fdlgelig kun under et meget ringe Lufttryk kan destilleres ude- 

 componeret ; c) at af den raa Olie, hvis Vasgtfylde ved -{- 18° C. er 0,985» 

 kan erholdes en Olie med Vasgtfylde 0,9017 og en anden med Vregtfylden 

 1,021 ; d) at hiin synes at bestaae af : 



22,043 Svovel 



5,480 lit 

 67,007 Kulstof 

 5,470 Brint 

 eller 2 Grunddele Svovel 

 1 Grunddeelt lit 

 16 Grunddele Kulstof 

 16 — Brint. 



Mere herom, samt om Dyvelsdrsekken overbovedet, kan snart ventes 

 i en udforlig Afhandling. 



Contre-Admiral Bardenjleth har meddcelt Selskabet en Afhandling 

 om Orkanerne. Disse voldsomme Luftstrdmme ere indskrasnkede til visse 

 Egne af Jordkloden , i det de, efter bans Fremstilling, ikkun finde Sted i 

 Vcstindien, i det chinesiske Hav og ved Mauritien; altsaa ikkun mellem 

 10-30° Brede Syd og Nord for ^Equator , ved de vestlige Gramdser af de 

 store Passatstrog, der hvor vulkanske Oer ligge i nogen Af stand fra de store 

 Fastlande. — Orkanerne ere dernasst ogsaa bundne til en vis Aarstid, f. Ex. 

 paa de danske vestindiske Oer til Tidsrummet fra 25 Juli til 25 October, i 

 det chinesiske Hav omtrent til samme Tid, og ved Mauritien til Tidsrummet 

 fra Januar til April, som i den sydlige Hemisphajre ere de til biine sva- 

 rende Maaueder. Der angives i Almindelighed adskillige Varselstegu for 

 Orkaner, saasom Barometrets betydelige Fald, styrtende Regn, Havblik, 

 Dynning , Havets pludselige Stigen og Falden , og Dyrs Uroe. Af disse 



