LXXXII 



Glimmeren var sammensat af Kali, Magnesia, Leerjord, Jernilte og 

 Kiseljord, og der fandtes ved samme Operation, et Kiselsalt af et Metal- 

 ilte, som Forfatteren har anseet for Cerium, men som dog synes vtesent- 

 ligt forskjellig derfra, og hvis Natur traenger til en noiere Undersogelse, 

 som liidtil ikkun liar vseret forliindret ved den yderst ringe Mamgde, hvori 

 det lindes i Leret.. Det som Forf. kalder Kaolin , findes i den bornholm- 

 ske Porcellainsjord mechaniskt blandet med Quarts og Forf. har forsogt at 

 bevise * at al Porcellainsjord ikkun er en mecbanisk Blanding af Quarts 

 med denne kiselsure Leerjord,, hvori Iltmamgden i Syren og Basen er lige 

 stor. Det er ved en Mamgde geognostiske Iagttagelser afgjoirt, at Porcel- 

 lainsjorden hidrorer fra decomponeret Feldtspatb ,. men for at denne For- 

 vittring kunde frembringe Kaolin,, maa Vandet oplose en Forbindelse af 

 S Grunddele Kiseljord og een Grunddeel Jvali ellel* en Forbindelse,, hvori 

 Kiselsyren indeholder 9 Gange saamegen JIt„ som Kaliet.. Det er vel be- 

 kjendt, at Fuchs > & Vandglands naermer sig meget til denne Forbindelse og 

 at dette mserkvasrdige Salt er oploseligt i Vand. Forfatteren gjdr opmrerk- 

 som paa den Eiendommelighed ved vore forskjellige Leerarter, at af det 

 Kali, som deri indeholdtes , er Glimmerens blevet tilbage , medens Feldt- 

 spathens er forsvunde.t* 



Eh anden Leerart fra samme 6e fandtes at vaere sammensat af 

 Glimmer, Kaolin, Quartssand, Natron og, Magnesia Feldtspatb og en meget 

 stor Mamgde Jernilte, som uden Tvivl hidrorte fra kulsuurt Jern, som 

 ledsager i endnu uforandret Tilstand den Kulformation ,, hvortil ogsaa Le-r 

 ret h6'rerv 



Forfatteren gik derfra over til Undersogelsen: af 3 Leerarter, der i 

 vort Fa?dreland spille en. saa betydelig, Rolle,. nemlig det almindelige gule 

 Leer, Blaaleret og Marsklaudenes Klik eller Klai. Da det ved de tidligtre 

 Analyser syntes. afgjort, hvad allerede Geognosien Iamge havde Isert, at Por- 

 cellainsleret hidrorte fra en Granite som er meget fattig paa Glimmer, saa 

 maatte det faae en foroget Interesse at undersoge,, om ikke disse saa vidt 

 udbredte Leerdannelser havde en analog. Oprindelse, og Forfatteren haa- 

 bede tillige at kunne forskaffe sig Oplysninger om Aarsagen til den Frngt- 

 barhed Marskjorden viser fremfor vore 6'vrige Leerjorder. 



