LXXX1V 



af Glimmeren, og det 6'vrige moa fdrst decomponeres ved Svovlbrint for at 

 Syrerne skulle indvirke; Marsklerets Glimmer er derimod yderst let op- 

 loselig i overordentlig fortyndet Saltsyre. Er det da, sporger Forf., den 

 storre Lethed livormed Planterne kunne uddrage Kaliet af Jorden, hvorved 

 Marskegnenes frodige Vegetation bestemmes, og er det maaskee Grunden, 

 hvorfor nctop de kalirigeste Planter," f. Ex. Raps, voxe der til en Fuld- 

 kommenhed, som de ikke opnaae i nogen anden Egn af vort Fasdreland. 



Som bekjendt bar det store Vanskeligbeder at udmaale store Dyb- 

 der i Havet ved Lod og Snor, saasom Touget let antager en ganske anden 

 Stilling end den lige og lodrette. Blandt de Midler, som man bar f oreslaaet 

 til Dybders Maaling, bar ogsaa vasret Luftens Sammentrykning. Allerede i 

 Begyndelsen af forrige Aarhundrede blev dette forsogt. Den Fremgangs- 

 maade, man dengang anvendte dertil, befandtes ikke fyldestgjorende ; imid*- 

 lertid syntes Grundtanken vel vasrd at udfores paa en anden Maade. Etats- 

 raad og Professor Orsted, R. af Dbr. og Dbm , har foreviist Selskabet et 

 meget simpelt Redskab , som synes at kunne tjene til Oiemedet. Man 

 danner sig lettest en Forestilling derom, naar man tasnker sig, at man tager 

 en lille Flaske med et tilsmeltet Haarror til Hals, og boier denne Hals, 

 nasr ved Flasken saaledes om, at den kommer til at gaae nedad parallelt 

 med Flaskens Sider. Delte Redskab sasttes i et Cylinderglads med Qvik- 

 sblv, saaledes at Vandet, naar Redskabet sasnkes ned deri, trykker Qviksol- 

 vet op i Flasken, i detLuften ved sin Sammentrykkeligbed maa give efter. 

 Jo dybere Flasken kommer under Vandet, jo mere sammentrykkes Luften, 

 og xlesto mere Qviksdlv kommer der ind. Naar Redskabet atter traskkes 

 op, udvider den sammentrykte Luft sig paa ny, og gaaer bort; men Qvik- 

 sdlvet, som strax fra forst af er faldet ned i Flasken, bliver deri. Vsegten 

 eller Maalet af Qviksolvet i Flasken, saminenlignet med det der udkra?vedes 

 til at fylde den beelt, angiver da bvormange Gange Luften bar vasret sam- 

 mentrykt; og derfra slutter man sig da let til Hoiden af den trykkende 

 Vandmasse. Da Varmen forandrer Luftens Rumfangi maa et selvbeskri- 

 vende Tbermometer, heist af Metal, fo'Ige med. Da man veed, at Luften 

 udvides 0,00375 ved hver Grad, efter Hundredeels-Tbermometret, det op- 

 varmes, og sammentraakker sig ligesaa meget ved Afkjolning, saa kan let 

 Varmens Indflydelse beregnes. Fyldte man Redskabet med Vand, istedet 

 for at lade det boldo Luft, kunde man faae en meget nbiagtig Bestemmelse 

 af Vandcts Sammentrykning paa store Dybder, og siden maaskee bruge 



