L XXXXV IH 



delslanden hb'iere, fordi de vestlige Vinde aftage, Skyer og Regn 

 blive mindre hyppige. 

 5) Til' det femte Baslte, som ligger indenfor Polarkredsen, synes den til— 

 bagevendende Passat ikke at naae. Middelstanden tiltager derfor. 



Middelstanden af Barometret ved Havet synes fra -Equator til hiiu- 

 sides Polarkredsen at frembyde de sammc Forandriuger, som vi i vore Kli- 

 mater undertiden kunne iagttage i Lobet af et halvt Dogn. Lad os an- 

 tage, at Barometret om Middagen staaer paa 337,0 og at, nogen Tid efter 

 en tor Nordostvind begynder at blasse. Barometret vil da stige og gaae op 

 til f. Ex. 339,0; sa?t nu, at Vinden, henimod Aften , dreier sig og blivcr 

 Sydvest, saa vil den ved at biinge en varm med synlige Dunster opfyldt 

 Ivuft, isasr bvis den er stasrk, bringe Barometret til at ialde f. Ex. ned til 

 333,0. Hvis nu en nye Vindforandring atter indtrajder henimod Midnat, 

 saa kan en frisk Norden- eller Ostenvind atter bringe Barometret til at stige. 



En stor Deel af de i Havet levende- bugfodedeBltiddyr lasgge deres 

 r ./Eg indesluttede i lasdcragtige Capsler eller Celler, der ere af meget for- 

 skjellig Form og paa forskjellige Maader indbyrdes forbundne til hinanden. 

 Disse ./Eghylstere, der findes i Mamgde paa flere Steder af Europas Kyster, 

 og der blandt Fiskerne basre forskjellige Trivialnavne *), have vasret kjendte 

 fra den fjerneste Oldtid, og allerede Aristoteles synes rigtigen at have op- 

 iattet deres physiologiske Betydning. Denne blev i senere Tider for en 

 Deel tabt af Syne, og i Espers store Vasrk over Plantedyrene fremtrasde 

 alle disse Legemer som Dyr og indsasttes i Systemet under Slajgten Tu- 

 bularia. Vel gjorde enkelte grundige Iagttagere (som Ellis ,• Easier') oj>- 

 mserksom paa deres sande Natur, men forst i den nyeste Tid bleve Natur- 

 forskerne ved Grants heldige Undersogelser (i Brewsters Journal for 1827) 

 gjorte noget nasrmere bekjendte med Fosternes Tilstand i disse jEghylstere. — ■ 

 Dr. Lund forelagde Selskabet en Afhandling over denne Gjenstand, hvis 

 Miermere Anledning vare nogle Iagttagelser, han havde havt Leilighed til i 

 Aaret 1825 at anstille paa Kysterne af Brasilien over en Art af disse 



*) Hos Graekerne bare de Navnet : fii/.ixtjQa, hos Romerne : favago ; paa Siciliens 

 og Neapels Kyster kaldes de nu af Fiskerne: mammana QArnrne, fordi de troe, 

 at de tjene til Fode for Soesneglene) ; paa de franske: raisins de mer; paa 

 vore; Mrtebcelge. 



