LXXXXIX 



iEghylstere i frisk Tilstand, og af bviJke Hovedresultaterne omtrent vare 

 fdlgende. Etbvcrt af disse iEgbylstere indebolder et overordentlig stort 

 Antal Mg eller unge Dyr; disse sidste afvige i deres Form og Bygning 

 vassentligen fra de udvoxne Dyr, og ere navnligen forsynede med en Dusk 

 »f lange Haar, som de svinge med en overordentlig Hurtigbedj ved Hjelp 

 af disse Svingbaar svb'mme de omkring med megen Lctbed og Hurtighed i den a?g- 

 gebvidagtige Vasdske, som udfylder Hylsterne. — Af disse for Videnskaben nye 

 Facta er eet allerede senere blevet stadfasstet ved Grants omtalte Undersbgelser, 

 nemlig Tilstedevierelsen af Svingbaar bos disse Dyr i Fdtalperioden; bvori- 

 mod Forfatteren modsastter sig denne Iagttagers Anskuelse af disse Sving- 

 baars Forretninger , nemlig at de 1) skulde tjene til ved Hylsternes Aab- 

 ning, at bringe det indtramgende Sdevand ved deres Bevasgelse i oftere for- 

 nyet Berdring med det unge Dyr, for at befordre Skallens Ha?rdning; 

 2) at de skulde bevirke den Omdreiningsbevasgelse om sin Axe, som sam- 

 me Foifatter bar iagttaget bos Embryonerne af visse Arter af de bugfo- 

 dede Sdesnegle; og endelig 3) at de skulle tjene Embryonet til at bane 

 sig Vei gjennem ./Eggets Hinder. Hans Grunde berimod ere 1) at Skallen 

 lios alle de Arter, ban bar bavt Leiligbed til at undersdge, er vel uddannet 

 inden Hylsteret aabner sig; 2) at Embryonets Omdreining om sin Axe i 

 saa Fald vilde va?re at betragte som en vilkaarlig Beva3gelse, bvilket fngen- 

 lunde kan antages, da den tager sin cegyndelse inden hoget Organ, og 

 navnligen inden endnu Hjertet er dannet; og 3) daSvingbaarene, formedelst 

 deres fine Bygning, ei synes egnede til det sidste Brug, der og forekommer 

 overfloclig. — Derimod belder Forfatteren til den Mening, at ansee disse 

 Svingbaar for de, senere i en egen Huulhed indesluttede, Gjasllekamme, der 

 i Fdtalperioden bamge ud af Dyret (bvortil Fiske og Reptilklassen frem- 

 byde Here Analoga) og som for en Tid forestaae en dem ellers fremined 

 Function som Bevasgelsesorgan. 



Til disse Iagttagelser fdier Forfatteren en detailleret Beskrivelse over 

 alle de bam bekjendte berhen bdrende Legemer, bvis Undersdgelse bidtil 

 paa en sa3regen Maade bar vasret forsdmt af Zoologerne. De rige concby- 

 liologiske Samlinger i Kjdbenbavn bave sat bam istand til saavel at bpstille 

 endeel nye Arter, som isasr at meddele najrmere Underretninger om Hyxene 

 af fiere, der bidtil blot vare bekjendte efter deres ydre Form. Det bele 

 Antal er fordeelt efter deres Bygning og Forbindelsesmaade i naturlige 

 Classer og Underafdelinger , og af alle nye eller ufuldkomment bekjendte 



(13*) 



