CIV 



Kronen, Scepteret ogSva?rdet. — Kronen, Symbol paa den Kongelige Ma- 

 jesta?t, bares ved visse hoitidelige Leiligheder; ogsaa bleve Kongerne under - 

 tiden begravne med Krone og Scepter. Af Scepteret, Symbol paa den 

 berskende og dommende Magt, forekomme i den norske Historie to Slags, 

 med et Kors og med en Orn paa Spidsen; det forste synes at vasre laant 

 fra det byzantinske Hof ; til det andet forekommer alt Spbr i den romerske 

 Oldtid. — Svasrdet, Symbol paa den executive Magt, blev ved visse hoi- 

 tidelige Leiligheder baaret foran Kongen. Rigsasblet synes senere at vasre 

 kommet i Brug ; naar det tidligere forekommer paa Sigiller og Mynter, 

 maae det antages at vasre laant fra fremmede Forbilleder. — Til de nor- 

 ske Rigsinsignier kunde, paa en Maade, ogsaa henfdres den hellige Olafs 

 Reliqvier, der vare tilstede ved enhver Kroning; men, ligesom de, Kronen 

 tilhorende, Regalier opbevaredes i Throndhiems Domkirke, indtil Aaret 

 1537, da den sidste norske Erkebisp Olaf Engelbrechtsen , paa sin Flugt 

 ud af Riget, bo'ftfo'rte den storste og vigtigste Deel af denne Nationalskat. 

 Professor og Ridder Kolderup-Rosenvinge forelagte Selskabet en Un- 

 dersogelse om et liidtil ubekjendt dansk Skrift fra det 15de Aarhundrede, 

 der handler om Rettergangsmaaden ved de geistlige Retter. Det findes i 

 Slutningen af det Arne-MagnaeanskePer^gaments-Haandskrift, No. 447 i Duo- 

 dez, et Haandskrift, som Kojoed Ancher iovrigt har benyttet, men uden 

 nogensteds at omtale det her omhandlede Arbeide, som i Slutningen af 

 Haandskriftet optager 16 Blade og 2 halve Sider. Det har ingen Over- 

 skrift, men dets Indhold og Hensigt antydes ved Begyndelsesordene: Fyrst 

 man talcer om Kirhlns doms logh oc om hinnes framgongh, tha skal man 

 vidhce &c. og ved Slutningsordene : Oc thet cer saffd (sagt) off (om) dom- 

 mer jramgongh oc hinnes skikkels , at the ther ienfolduga? wraj moghai 

 Jiaffu'cB nogoet off Klrkins logh oc hinnis dom. Umiddelbart efter disse 

 Ord hedder det: Oc hair amdais then llda?n bogh, som Biscop Knudh i 

 Viborgh giorda?. (Slid giff hans Siosl ewinnelig Gleda /or sina; Gajfwe. 

 Amen, Den her meddeelte Underretning, at den bekjendte Biskop Knud 

 i Viborg, som under Kong Christian d. lstes Regjering forfattede sine Glos- 

 ser til jydske Lov, er Skriftets Forfatter, kan saameget mindre vasre Tvivl 

 underkastet, som en strax derpaa meddeelt Notitse viser, at Jens Kaas til 

 Starupgaard har ejet Bogen; denne Jens Kaas var Biskop Knuds Samti- 

 dige, og da hans Gaard laae i Viborg Stift, er det usandsynligt, at hiiu Ef- 

 terretning om en ham personlig bekiendt Mands Forfatterskab skulde vajre 



