XXXII 



ter man Glassets Lasngdeudvidelse for \° C at vasre 9 Miiliondele den 



Kubiske alfsaa 27 Milld , saa giver ^ C en Forstfirrelse af Glasset ' 



0,675 Milld. ; saameget vilde da denne Omstasndigbed gjore Vandets tils\-— 

 neladende Sammentrykning storre end den virkelige: dog ved alle Grader 

 lige meget. Vandets sande Sammentrykning blev da omtrent 46,095 Million- 

 dele for een Atmosphasres Tryk. I Broken af Miliondelene kan iovri°t 

 ifolge Forsogenc-s Natur, let va^re Feil af een Tieridedeel, saa at man niaa- 

 skee gjor rettest i at holde sig til det runde Tal 46 Miiliondele. 



Denne' Forestillingsmaade om Varmeus Indflydelse i disse Forsog 

 bekra?ftes endnu derved , at Vandets tilsyneladende Sammentrykning blev 

 storre i Flasker eller Cylindre af Ely og af Tin, end i Flasker af Glas, og 

 det temmelig user i Forbold til deres Udvideligbed ved Varmen. Man 

 kunde let ta?nke sig at Glassets og Metallernes Sainmentrykkeligbed herpaa 

 kunde have en masrkelig Indilydelse. Man Jjar nemlig troet, at man kunde 

 slutte til Ltogemernes kubiske Sarnmentrykkcligbed fra den Forlamgelse 

 eller Forkortelse en Stang af sanmie Mattrie lider, ved at traekkes eller 

 trykkes med en vis Va?gt ; og man bar af saadanne Forsog villet slutte at 

 Glassets kubiske Sammentrykning ved een Atmospbaeres Vjegt skulde vaere 

 1,65 Miiliondele. Eftcr lighende Forsog kunde man slutte at Blyets ku- 

 biske Sammentryk.ning maatte Vcfere over 30 Miiliondele. 6. bavde allerede 

 for no'gle Aars iden viist, at Vandets Sammentrykning i Flasker af forskjiel- 

 Jige Metaller ikke giver Udfald, der svare til saadanne Forudsictninger. 

 JJan bar nu dej til foiet en ny Klasse af Forsog. Han benytter bertil 

 en Glascylinder, bvis nederste Eude cr tilsmeltet, og bvis oveiste 

 og aabne Ende modtager en indsleben Prop, som er gjennemboref, 

 og forsynet med et Glasror, ligesom de Flasker hvori man prfiver Vandets 

 Sammentrykning. Naar man nu f first liar benyttet 'den til deftefirug, men 

 derpaa udfylder den storsle Deel af Gylinderen med en Glas- eller Mi-falmasse, 

 bvis ' Rum fang man noie liar bestemt ved Veining i Vand, og man udfylhr 

 det 6'vrige Rum med Vand, bvis Va?gt bestemmes, saa kan man ved Forsog 

 af samme Art som de over Vandets Sammeritrvkriing , bestemme det faste 

 Legems, tin 'man veefl bvor megen tilsyneladende Samment.ryk.niug den nxt- 

 vasrende Va?gt af Vand skulde give, og kan af Forsogets Udfald da let be- 

 reghe det faste Legems. Alle disse Forsog liave givet de faste Legeniers 

 Sammentrykning saa liden, at man van.vkeligt kan skjelne Storri ls'erue fra 

 de fra Forsfiaene uadskillelige Smaafeil. 



