XXXV 



som derpaa fulgte af Schroder og Bluhme. Efter at have anfort nogle af 

 Kongens egenbaendige Bemaerkninger ved Lovudkastet og det Kgl. Reskript 

 til Biskopperne af 16 December 1735, slutter Forf. med at omfale Biskop- 

 perne Worms og Herslebs Fortjeneste af Confirmationens Indforelse og 

 nogle Samtidigcs Yttringer oni dens Indflydelse og Virkning paa Folkets 

 religiose Oplysning. 



Samme Medlem havde ogsaa bogyndt at udarbeide Selskabets Histo- 

 ric; og bavde allerede forelagt det de forste to Deceuuier. Doden som 

 afbrdd bans ualmindelige Virfcsomhed , berovede os ogsaa Forsasttelsan af 

 dette Arbeide. 



Justitsraad og Professor Molbech bar forelagt Selskabet den forste 

 Afdeling af en af bain forfattet "kort Oversigt af det danske Sprogs Histo- 

 ric"; bvilken Afdeling om fatter Periodcn fra det 17de Aarbundredes Be- 

 gyndelse, indtil ned imod vore Dage, og afbandler saavel bvorledes Modera^ 

 maalet i det I7de Aaibundrede og Begyndelsen af det 18de, tabte ended 

 af dets eeldre Raaehed , Fyndigbed og nationalc Cbarakteer, uden at dctte 

 Tab opveiedes ved en til andre nyere europasiske Sprogs davaerende Cultur 

 svarende Forfinelse ; som og bvorledes med /Jolberg, som man kunde kalde 

 Stifteren af den nyere danske Literatur, en nye Periode oprandt for det 

 danske Sprog, hvori det efterhaanden, men saerdeles fra Midteu af det 18de 

 Aarbundrede, antog den stilistiske Charakteer, som det siden, uden vassentt- 

 lige og dybt indgribende Forandringer, bar bevaret, Forfatteren bar i 

 Kortbed cbarakteriseret, saavel de fra Sprogculturens og Stilens Side mest 

 udmasrkede danske Prosaister i det 18de Aarhundrede, fra Kraft, Snedorf, 

 Guldberg og Schytte, ned til Baggesen og Rahbek } som den betydende og 

 vigtige Omdannelse i den asstbetiske Smag og i Digtekunsten, der begyndte 

 med Tullin og Evald, og fdrst fremkaldte en egentlig alvorlig Poesie, og 

 med denne en boiere poetisk Diction i det danske Sprog. Han slutter 

 med at gjore opmaerksom paa: at uagtei Modersmaalet ikke altid, selv i vor 

 Tid, bebandles med tilborlig Agtelse for Nationalitet, Brug og Eiendomme- 

 heder i Sproget: viser det dog i den sildigere Tid en afgjort Drift til at 

 forskyde det overtlddige Fremmede og Unationale, og, om endog i langsom- 

 mere Fremskriden , at udfolde en storre Kraft og Fylde af dets egen Dan- 

 nelsesevne. Da Forfatteren bar ladel sin Oversigt af Sprogets Historie 

 trykke som Indledning til sin danske Ordbog: vil en videre Angivelse af 

 bemeldte, i Selskabet oplajste Afdelings Indbold her vasre overflodig. 



(5*J 



