XXXIX 



gjcnnemtraeugeligt Jordlag, hvoraf nogen betj'delig Deel er udsat for den 

 frie Luft og kan modtage Regn og Snee, danner en Vandbeholdning, der 

 ofte er meget udstrakt. I de fleste beboelige Egne vexle Lag, som let 

 gjeiinemt-rasnges af Vandet , med andre, som vanskeligt eller slet ikke gjen- 

 nerntrasnges deraf. Saaledes flnde vi hos os meget hyppigt afvexlende L,ag 

 af Sand og Leer. £r det overste Lag sandagtigt, og hviler paa Leer, saa 

 vil en stor Deel af det Vand, som falder paa Jorden, synke ned til Lcer- 

 laget, og der baade standees og bevarcs mod Fordampning. Graver man 

 ned til denne undcrjordiske Vandbeholdning, saa bar man den simpleste 

 Art af Brond, men bvori Vandet sjeldent er godt, da det som oftest bar 

 havt Leiliglied til at medtage mange oplo'selige Dele af det overste Lag, og 

 ikke har vasret nodt til atter at afgive dem ved nogen betydelig Gjennetn- 

 siening, og dermed forbundne cbemiske Indvirkning. 



Dersom de 6'vre Lag fuldkommcn daskkede de underliggende, vilde 

 aldrig noget Jordlag, der bavde et uigjennemtramgeligt Lag over sig, inde- 

 bolde Vand; men ordentligviis ere de underliggende Lag ikke overalt daek- 

 kede af de overliggende, og naar Lagene have en Helduing, er det nassten 

 aldrig TiJfaeldet, fotdi de nyere Lag ikke daskke de hbistbeliggende Dela 

 af de aeldre. Alt det Regn- og Sneevand , som falder paa et letigjennem- 

 trasngeligt Jordlags Overflade, og synker ned til et uigjennemtraengeligt Lag, 

 finder en underjordisk Skraaning, langs ad hviiken den kan lobe mange 

 Mile ben, og derved komme bestandig dybere og dybere, saavel som un- 

 der flere og flere nye Jordlag. Paa denne Maade kan det Luftvand, som 

 falder paa et Sandlag bbit oppe i Skaaue, folge et underjordisk Fald ben 

 imod Sjaelland, og ved Ankomsten under Ostersoens Bund allerede befinde 

 sig i en saadan Dybde, og vjere daekket med saa mange og saa tastte Lag, 

 at det kan fortsaette sin Vei ind under vor O Gjennembore vi nu alle 

 de Lag, som bos os dojkko den dybe Vandbeholdning, saa vil V 7 andet strajbe 

 at stige op til samme Hoide som den, bvorfra det kom paa biin Side Sundet. 

 Men mangfoldige Undersogelser have viist at her virkeligt gives saadanne 

 Lag. Vi befinde os paa en Sammensastniug af Jord- og Steenlag, der ben- 

 bo'rer til det Geognosterne kalde Kridt- og Gronsanddanningen, bvori Lag 

 af Sand, Leer, Kalksteen og Flint vexle med bverandre. Disse Lag belde 

 fra det svenske Urbjerg over til os. Blandt andre udmasrkede Lag inde- 

 bolder Kridtdanningen en saeregen Grdnsand, som pleier at gjemme en Skat 

 af ypperligt Vand. Til denne bar man boret ned, i og om London og Pa- 



