♦ LXXX 



Kalixantliatet ligesaavel som det yiinsvovbsyrede Kali faaes directe i vand- 

 frie Tilstand. 



Blyxanthat. En fuldsta?ndig Analyse ogsaa af dette Xantbat liar i 

 alle Maader bekrceftet de ved Analysen af Kalisaltet erlioldte Resultater. 

 Skjont Svovlsyre virker paafaldende langtsomt paa Blyxantbat, saa frigjdr 

 den dog virkelig Xanthogensyre ogsaa deraf. Tor Saltsyreluft dccompone- 

 rer Blyxantbatet, men tor Svovlbrinteluft pirker aldeles ihke derpaa. Af 

 oploselige Metalsulfurater og Mctal-Hydrosulfurater derimod decomponeres 

 det. Ved lind og kortvarende Opvarmning ined Kalilud, giver det Kali- 

 xantbat under Dannelse, blandt andet, af Svovlblye. 



Det bekjendte gule Legeme, som Kobberoxidsalt give med opld- 

 ste Xanthater er Kobberoxidulxanthat , naar de andre Xantbater ere Oxid- 

 forbindelser. Ogsaa detle decomponeres af Svovlsyre, men kun ved lang- 

 varig Indvirkning og ved Anvendelse af en meget stasrk Syre, 



Ammoniak xanthat , erholdt ved en Oplosning |af Barytxanthat og 

 svovlsyrct Ammoniak, decomponeres for en stor Dee! ved Inddampning, og 

 ved den torre Destination destrueres det. 



Ved storste Delen af disse Undersogelser liar Forf. fornemmeligt 

 havt for Oie, om muligt at erliolde najrmere Oplysning om den Maade, hvor- 

 paa Grundstofferne i denne Art af StofFer ere sammenfdjede, deels fordi 

 denne med Hensyn til visse alt bekjendte Forboldsmaader S} r ntes tvivlsom, 

 deels fordi en grundig Besvarelse af de Spdrgsmaal som lierved frembode 

 sig syntes bam at maattc udbrede Lys over en ternmelig stor Klasse af andre 

 Forbindelser. Hovedresultatet af bans Bestrasbelser i denne Henseende er 

 imidlertid, at skjondt det nu af nye Grunde (f. E. ved Blyxantbatets For- 

 boldsmaade med tor Svovlbrint) er sandsynligt, at fieersidige beldigt fortsatte 

 Forsog ville give overveiende Grundp for en anden Forestilling, end den 

 han bar fulgt (nemlig at Xantbogensj^rens Metal foreninger ere tveledede 

 IJtesalte) saa er det dog denne Forestilling, bvortil vi for Tiden bave at 

 Iiolde os, efterdi de fleste af disse Stoffers kjendte Forboldsmaade passe der- 

 ived, og ingen deraf angiver med Tydeligbed en anden Tbeorie. 



Selskabets Medlem Doctor Pbilosopbiae P. W* Lund bar fra Ouro 

 Preto i Provindsen Minas Geraes, bvor ban ankom i November Manned 

 1834 eftcr en langvarig og besva3rlig Reise, indsendt til Selskabet " Bema?rk* 

 ninger over Vegetationen paa de indre Hoisletter af Brasilien, i Saerdeles- 

 hed i planiehistorisk Henseende" bvilke efter bans Anskuelse skulde lcde til 



