LXXXII I 



sig af begge Hovedformers Stedforholde er endnu masrkvasrdigere : midt inde 

 i Urskovterrainet forekomme ofte enkelte storre eller mindre oaseformige 

 Campo , lignende i deres Udseende og Indhold aldeles de egenllige Campo. 

 Det er isasr paa Graendseine af Culturland og Urskov og ikke langt fra de 

 egentlige Campo i Nasrheden af Byer og asldre Colonier, at dette finder 

 Sted. Dette er fornemmelig Tilfaeldet i den store, af hoie Bjerge til alle 

 Sider, son) et Bas s in indesluttede, rned frodige Urskove bevoxne Ho'islette, 

 sum bsever sig Q300 Fod over EJavet, i bvilken By en St. Paul ligger, den 

 seldste og af de forste portugisiske Forviste anlagte Bye i Brasilien. Dette 

 Factum benyttcr Forfatteren til at adskille i sine videre Undersogelser disse 

 sporadiske Campo-Oaser fra de sammenhasngende Campostraskninger. Iline 

 efter deres bele Natur lettere at erkjende som en senere Vegetationsform, 

 afledet fra en tidligere Skov, og foranlediget ved Brasilianernes almindelige 

 Agerdyrkningsmaade, som bestaatr i Nedliuggen af den gamle Skov, Area- 

 lets Benyttelse i nogle Aar til Culturland, bvorpaa det igjen forlades, for 

 at blive aflost af nyt. Forfatteren anforer Exempler berpaa fra den nyere 

 Tid; saaledes er ved Byen St. Jose i den sydlige Deel af Provindsen St. 

 Paulo en segte Campo i Fajrd med at danne sig, og Han traf her en gammel 

 Mand, som erindrede sig, at i bans Ungdom stode, bvor Byen nu er byg- 

 get, kun et Par Ilytter , bvorimod den bele Egn var bedaskket med tyk 

 Skov. At denne Skov ikke henhorte til Hoislettens ta^tte Skov eller Ca- 

 tanduva, viser den store Yppigbed og Fylde af Urskoven, der nu omgiver 

 disse Oaser. Den Aarsag , som her bar midt i Urskoven fremkaldl en 

 Campo i Stedet for en Capueira, eller Sida og Pteris-Hede, eftersporer 

 Forfatteren i en Undersogelse over de physiske Motnenter, der synes at have 

 en vajsentlig Indflydelse paa Dannelsen af Campo og Urskov. Som Resultat 

 fremgaaer af denne Undersogelse, at Jordbundens usaedvanlige Torbed altid 

 traeffes foreuet med Campoformen, hvad enten denne Torbed hidrorer der- 

 fra, at den tropiske Regn, alt for burtigt og uden at frembyde Rodderne 

 den tilstra?kkelige Fugtigbed lober igjennem Jordbunden, som i Sandbund, 

 eller ogsaa derfra at Jordbundens Fastbed lader den storste Deel af Regn- 

 vandet strax aflobe paa Overfladen, saa at det ikke trasnger ned til Rod- 

 derne, som dtt skeer i det najsten steenhaarde Leerterrain. Denne Torbed 

 foroges deels ved Overfladens Jasvnhed, som efter Forfatterens Iagttagelser 

 formindsker Regnmasngden i det af bam bereiste Tropeland , og deels ved 

 den varigere og mere intensive Virkning af SoUtraalerne og ved det friere 



en*) 



