LXXXHI I 



Lob for Luftstromningerne, som befordre Uddunstningen af Jordbunden. 

 Naar nu paa et Urskovterrain, der allerede lildeels bar i sine physiske 

 Forbold Disposition til Tdrhed, Regnmaengden ved den taette Skovs gjen- 

 tagne Faslding, efter Forfatteren, formindskes, vil Campos forekorame selv i 

 Urskoven, bvor ellers under gunstigere Omstaendigheder skulde have dannet 

 sig en Capueira. Paa denne Maade forklarer ban Oprindelsen af Campo- 

 oaserne midt i Urskovens Omraade. Han gaaer derpaa over ti at under- 

 soge, i bvilket Forliold den sjeldne Catanduva eller Hoilandets taette Skove, 

 som ban antager at vaare oprindelig, staaer til de 6'vrige Campoformer ; han 

 viser, bvorledes ved forsastlige, deels paa de europjeiske Indbyggeres Cul- 

 turmetbode, deels paa de nomadiserende Vildes Jagtmaade sig gruudende 

 Antasndelser bar, ved ideligt at gjentages, forvandlet Catanduva til Campo 

 serrado, og disse igjen til Campo limpo. De forkullede Traestammer, de 

 tilbageblevne i korte, men blomstrende Grene udskydende Stubbe, de lange 

 maegtige skuddrivende Rodder, og Graesarternes ejendommelige Voxemaade 

 frembasver Forfatteren til Understottelse for sin Mening, hvilken ban soger 

 at befasste end ydermere ved de Erfaringer ban selv bar bavt Leiligbed til 

 at gjore on disse vidtloftige og byppige Anta-ndelsers Virkninger. Endelig 

 leverer Forfatteren ogsaa nogle faa Oplysninger til det forviklede Sporgs- 

 maal, bvorfra de talrige Plantearter, som nu bverken lindes i Urskoven eller 

 i den taette Catanduva, ere komne ind i det nuvasrende Planteindbold af de 

 sporadiske fra Urskoven nedstamrnende Campo, eg af de sammenhcengende 

 Serrado og Limpo, som ere afledede af Catanduva. 



Etatsraad H. C. Orsled, R. af D. og D. M., bar meddeelt Selskabet 

 Udfaldet af de magnetiske Iagttagelser, som ere foretagne ber i Kjobenhavn, 

 efter den af Gauss opfundne Iagttagelsesmaade. Som bekjendt afviger 

 denne ganske fra de aaldre Fremgangsmaader. Istedetfor at man ellers be- 

 nyttede en let Naal, anvender ban en stor Magnetstang 2 Fod lang, 2 Tom- 

 raer bred og nassten ■§■ Tomme tyk saa at Vaegten bliver 4 Pund. Ja 

 Gauss bar endog med Held benyttet en Magnetstang paa 25 Pund. Mag- 

 netstangen ophaenges i sammenlagte Silkeormespind, eller endog ien Metaltraad. 

 Disse Magnetsta?ngers store Vajgt SEetter deni istand til at modstaae temme- 

 lig vel Lufttraek, bvorfra de dog videre beskyttes ved at basnge i en Kasse, 

 bvis Laag oven bar et lidet rundt Hul, for den basrende TraacJ, og foran 

 et storre firkantet for Iagttagelserne. Paa den ene Ende bajrer Magnetstan- 

 gen et Speil, som staaer lodret paa dets Axe. I dette speiler sig en bori- 



