LXXXVII 



Campanien, Samnium, Latium , Picenum, Uinbrien, Etrurien o, s. v. falde 

 under de 4 nordligere Bredegrader 41, 42, 43 og 44. 



Dog langt maerkeligere Forskjellighed, end den, som nogle Graders 

 Forskjel i Sydliglied k urine aarsage, imellem Italien og Graekenland, bevir- 

 kes ved andre BeskafFenheder hos begge Landene; af disse anforte Forf. 

 Adskillige : Graekenland f. Ex., isser det europceiske Graekenland er et Bjerg- 

 land i en ganske anden Betydning end det smilende Italia. Apenninerne 

 ere ikkun at ansee for en Arm af de maegtige Alper, hvilken afgiver lige- 

 soin Italiens Bygrad, der baerer og befaester det skjonne Land, som fra denne 

 dets hojere Diametralbefasstning (om man saaledes kunde kalde den) tfedsti- 

 ger paa begge Sider, nordlig og sydlig til det moderlige Hav, deels paa 

 vide og frugtbare Sletter, deels i milde, roaleriske, naesten altid vegetatiou- 

 og vandrige Bjergbolgninger, som ikkun paa enkelte Strog, og som heist i 

 de calabresiske Bjerge, antager de cgentlige Bjerglandes groteske og impo- 

 nerende Charakter. Meget forskjellig herfra er de europaaisk hellenske Lan- 

 des Natur Died deres maegtige Bjerge og hoje, nogne, ofte til langt ud paa 

 Foraaret snedaekte Fjelde, som, paa en ganske anden Maade end Appenni- 

 nerne i Italien, spille en Hovedrolle i liele Landets Pbysiognomi. Intet 

 Land i Europa, Alpelandene (isaer det tyske Sehweitz) undtagne, er gjen- 

 nemstynget af saa mange og saa hoje Bjerge som det europaeiske Graekenland. 

 Desuagtet kan man heller ikke sige at dette Land i det Hele ligner LSchweitz 

 i Form og Physiognomic, tvertimod, de graeske Bjerge trasde i et ganske 

 andet Forhold til hverandre indbyrdes, til Sletterne og Naturen i det Hele, 

 end det, som Phamomenerne i Sehweitz aarsage. Helvetien er et, over Vand- 

 fladen meget hojt oploftet Land, hvis Overflade, (saa dybe end Dalene stun- 

 dom synes; udgjor ikkun fortsatte Bjergbolgninger, der opsaette, saa at sige, 

 deres egen Udladning indtil dette Hoilands, ligesom i een Klump forenede 

 Bjergmasse taber sig uden for Landets egne Graendser, paa franske, tydske 

 og italiaenske Sletter, som ligge udstrakte trindt omkring dets Fod, og hvor- 

 hen det ogsaa sender sine mangfoldige Kilders og Stiommes overflddige og 

 frugtbargjorende Vande. Grcekenlands hole Bierge derimod , endakiondt 

 indbyrdes forbundne ved enkelte lavere Biergarme, udlade sig stedse , paa 

 det Bestemtesie, paa vide Sletter , som ofte ihke ere meget oplbftede over lan- 

 dets Overflade og udmairke sig ved en overordentlig Josvnhed, Egenskaber 

 der give Lavlandet i Almindelighed en desto frappantere Modsaetning imod 

 Biergene, og som give i Saerdeleshed de mindre udstrakte Dale f. Ex, Phe- 



