LVII 



vasrdig ; imidlerid trocr Orsted dog nu at Lave fundet en Kjendsgjerning af en saa 

 indlysende Natur, at det skal vasre vanskeligt at forene den med Amperes 

 Tlieorie. Til dette Forsbg bruges en Magnetnaal af omtrent 4 Tornmers 

 Lamgde, der er bdiet saaledes , at den bar en horizontal Deel, i livisMidte 

 Ophamgningspunktet er, hvoriraod den ene Ende er boiet opad, den anden 

 nedad, som ABCDE i vedstaaende Figur. 



B 



E 



-D 



Naar nu en gjennemstrommet electrisk Leder sasttes ligeover- 

 for den ene Ende af Naalen, f. Ex. DE og paralel dermed, saa 

 skulde den efter Amperes Theorie ingen Virkning have derpaa; thi 

 efter denne Theorie skulde Lederens Virkning paa Magneten ikke grunde 

 sig paa andet end den Lov , at magnetiske Stromme, naar deres Ret- 

 ninger ere lige, eller ved Krasfternes Oplosning kunne tilbagefores der- 

 til, uddve en Tiltrzekning, men naar Retningerne ere modsatte, en Fra- 

 stddning paa binanden. Naar derfor Lederen staaer lodret paa alle de 

 Stromme, som Theorien antager i Magneten, maatte den ingen Virkning 

 derpaa frembringe. Derimod maatte den frembringe Virknihger saa snart 

 den bragdes ud af den paralelle Stilling, og drive Naalen til den ene eller 

 den anden Side, alt som den beldede saaledes, at Strommene enten vilde 

 tiltra?kke eller frastode binanden. Men nu viste Forsdgene, at Lederen 

 drev den ligefor staaende Ende af Naalen til samme Side, enten dens Rei- 

 ning var lodret eller heldede til bvilken som belst Side , naar den kun ikke 

 altformeget naermede sig den horizontale Stilling. Dette syntes allerede 

 aFgjorende, men Forsoget tillader endnu flere lasrerige Forandringer. Dreier 

 man Naalen saaledes om Axen af den horizontale Deel, at AB kommer op- 

 ad , men DE nedad , saa driver den gjennemstrommede Leder endnu Naa- 

 len i samme Retning som for, og det uden at nogen Forandring indtrasder, 

 om den bringes til at helde til een af Siderne. Dersom der gaves saa- 

 danne Stromme i Magnetnaalen , som Ampere antager, saa maatte de vasre 

 horizontale i AB og DE , og faae modsat Retning , naar de vendes om, 

 hvorved da ogsaa den lodrette Leders Virkning derpaa maatte vorde den 

 omvendte. Endnu blev den mulige Tanke tilbage, at den lodrette Leder 



(8) 



