-9 



u 



Hiertekammcrets Spidse, og maa altsaa antages for en a? Aortas Hovedstammer 

 ikke for noget Gicllevene. Efter Hiertets Leie at rfomme, maa Aandedriettet 

 overhovedet ikke skee paa den forreste Deel af Dyret, men paa dets Bagkrop. 

 Dette indcsl utter 5 store aflukkede Huulheder, fyldtc med en War Yaedske, 

 og Hierteforkammeret ligger (indesluttct i Hierteposcn) taet op til dem. Hvis 

 det ikke tor formodcs, at paa den levcnde Ctione skulde findes frithaengende 

 Gieller paa Bagkroppen, der cndnu ikke skulde vaere scte, saa maa formodeutlig 

 dissc treHuuJhederi Bagkroppen staae i et vaesentligt Forhold til Aandedraettet. 

 H) Foruden disse tre store Huulhcder findes paa hoire Side af Bag- 

 kroppen mellcm Hierteposcn og lieveren en cgcn Saeh, der ofte indcholdcr 

 Kalkansamlinger , Urinsaskken. 



12) Clione har et udmaerket skiont Farvespil. Ikke alene Hovedkeg- 

 lerne, men ogsaa den bagcste Deel af Kroppcn er meget staerk rosenrod. 

 Ligesom denne rode Farve paa Hovcdkeglcrne kidrorcr fra Sugeorganerne, 

 saaledes hidrorer den paa Bagkroppen fra utallige I ludsaekke af en egen Form, 

 fyldte med en rod, olieagtig Vaedske. Uisse Hudsaekke staae lidt frem paa 

 Huden, og* fra dem faaer Huden sin knobredc (scabrosa) Beskaffenhed. Hud, 

 Muskier og: Vaedskerne i Bagkroppens Huler ere giennemsigtige $ Nerverne, 

 Penis og 1 iEggestokken r6dlige med forskiellige Nuancer. Leveren er sorte- 

 graa og - tager sig ud som en sort Plet paa Dyrets Ryg 9 hvor den sees taet 

 op til den rodlige .ZEggestok. 



13) Clione (og' formodentlig ligelcdes Cymbelia) synes ifolge disse 

 Undersogclser at staae meget nwr, i Henseende til sin indre Bygning, til 

 Pneumodcrmon. Maaskec staae altsaa Pteropoderne overhovedet meget naer- 

 mere binanden i denne Henseende end man bar troct. 



\4) Pteropodernes Bygnina er neppe i nog en Henseende mindre com- 

 pliceret, eller mere lavtstaaende end nogen anden Ordens af Blbddyrene. 



Etatsraad Orsted bar forelagt Selskabet en Af handling over Sky- 

 pompen. Efter at have fremstillet Hovedindholdet af allc de Iagttagelser 

 herovcr, som ban har kunnet^samle, viser ban at de alle lade sig udlede af 

 en Hvirve'bevaegelse i Luften. Denne Mening har vel allerede tidligere vaeret 

 fremfort, nemlig af Muschenhroek; men denne Physiker havde udledet Hvir- 

 veleps Oprindelse af en Aarsag, som almindeligviis ikke er tilstede. Han 

 antog nemlig at Lufthvirvelen skulde frcmbringes ved to parallele men modsalte 



