16 



maa Luften fra alle Sider stromme til, og stige op langs med Axen, indtil 

 den. slandscs af den ncdsynkendc Luft:, men naar Luflhvirvlen naaer Jordcn 

 eller Vandspeilet, maa den tilstrommcnde Luft efter Omstaendighederne drive 

 Stovdelc eNer Vand op i det Indrc, og allsaa frembringc en Stovstotte, eller 

 en Vandstfttte. Ved den midtpunktftycnde Kraft ville de Dele af Jorden eller 

 Vandet, som ere laengst fra Axen slynges udad, og da de finde Modstand 

 saavel i den lige udgaaende horizontalc Retning som nedenfra, saa maae disse 

 Dele faae en ikke blot udadgaaende, men lilliVe opstigcndc Bevaegelse. 

 Man har derfor seet Omkredsen af Skypompcns nederste Deel paa Havct tage 

 Skikkelse af en omvendt Skaal, dannct af Vand. 



I Skypompen seer man oftc Skrncgange, og det ikke sjeldent nogle 

 som ere dreiede til Hoire, medcus andre ere dreiede til Venstre. Dette hid- 

 rorer derfra at {made de Dele, som stige opad deri og* de som attcr falde ned, 

 deeltage i Omdrciningsbevaegelsen. Vel drives de alle til sammc Side 5 men 

 de, som stige op og- f. Ex. dreie sig til Hoire, have aabcnbar en Retning, 

 som krydser den et nedstigende Legeme har, naar det drives til sammc Side. 



Den Sugkraft, som Skypompen efter det Foregaaende maa have, frem- 

 bringer ofte meget store Virkninger. Man har seet Dore og Vinduer derved 

 spraengtc ud ad, ja Lagcner, Lommetdrklaeder o.dl. stoppede ind i Revner 

 i ligeover for hinanden staacnde Vaeggc af en Stue. Hvor en Skypompe har 

 staact en kort Tid oven over et Sted, udcn- urniddclbart at bcrdre Jorden, 

 har man seet den oprykke eller omstyrte Tracer, saaledes at deres Toppe vare 

 vendte hen mod Midten af det Stcd, hvorover den har staact. Flere lignende 

 Iagttagclscr kunnc kun berettcs i den omstaendelige Afliandling. 



Den Lnft, som traengcr ind ovenfra, maa tildcels komme fra meget 

 hoitliggcnde Lnftegnc, og derved indforc en meget koldere Luft i Skycn. 

 Herved vil en stor Maengdc Aanddampe fortaettes, og tildcels fryse. Ved 

 Bcvaegelsen ville mange af disse frosne Dele afvexlende komme i Bcroring 

 med Dampc, der kunne give dem nyt Overtraek af Vaedske, og attcr med kold 

 Luft, hvori deltc Overtraek kan stivne. Saaledes ville der danne sig Korn af 

 mange concentriske Iishindcr, med andre Ord: Hagel, just saaledes som de 

 vise sig i Virkelighedcn. Er den ovenfra kommende Luft ikke kold nok for at 

 danne Hagel, eller kan den laverc Luft afgive Varrne nok til at smelle Hagel- 

 kornene, danncs meget store Regndraaber. 



