20 



Den historiske Classe. 



Geheimelegationsraad og Professor Brbndsted har forelaest Selskabcf 

 en Afhandling om Oen Leukas: 



I de fdrste Aarhundreder efter den Tidsalder som Hellenerne selv 

 kaldte den heroiske, og- endnn trl Homers Tid, synes den Halvii som siden 

 kaldtes Leukadia eller, efter dens vigtigste By, Leukas, intet bestcmt Navn 

 at have havt. Homer naevner blot Nerikos (scnere Neritos og endelig Leukas) 

 som en anseelig Stad paa den Jordtunge der forbandt Halvoen med Fastlan- 

 det( a ) og- som underlagt det Kefalenske Rige eller Odysseus' Besiddelser af 

 hans Fader Laertes. Af det Strabo angiver ( b ), tildcels efter Aristoteles ( c ) 

 fremgaaer det som upaatvivleligt, at ligesom et aeldgammelt og", som det syncs, 

 med Karerne beslaegtet Folk Lelegerne, til de hcllenskc Stammers Indvan- 

 dringstid i Europa, og* endnn laenge efter denne Tidspunct, var vidt udbredt i 

 de sydvestlige Provindser af det, siden, hcllenskc Fastland, isaer i Akarnanien 

 og iEtolien, saaledes bar ogsaa en lelegisk Stammc havt denne Halvo i 

 Besiddelse til den iliske Periode (den trojanske Krigs Tid) og detNerikos eller 

 Neritos (siden Leukas) som Laertes, Odysseus' leader," indtog og lagde under 

 det Kefallenske Rige, var upaatvivlelig en Lelegisk Stad. Overalt udslettedes 

 aldrig, til Graekernes Tid, Eiendommeligbederne af de oprindelige (autochthone) 

 Folkefaerd: de lelegiske Stammer i disse vestlige Provindser, Akarnanien og 

 /Ktolicn, uagtet Hcllencrnes store Indflydelse paa disse Lande igjennem alle 

 de historiske Aarhundreder. Desligeste tabte sig heller ingensinde den aeldre, 

 cpirotiske og pelasgiske Nationalitet i de nordlige Provindser: i det egcnflige 

 Epiros og i Thessalien, endskjOndt Hellenernes Overvaegt, forst deres Vaabens 

 Magt og siden deres Industrie og Cultur, gave ogsaa disse Lande et andet 

 Udseende i de historiske Aarhundreder og indviklcde dem i deres egne (Hel- 

 lenernes) politiske Forhold, 



(a) Odysseens 24 Sang, y. 377. 



(b) Strabo Geogr. Vllde Bog pag. 321 af Casaubonus' CJdgave. 



(c) Et af de storste Tab for os, i Ilenseende til Knndskab om fleltenernes addre 

 politiske og statsborgerlige Forbold, cr det af Aristoteles' vigtige Vaerk om Statcrne 

 (7CoXtT£tai), hvori denne store Skribent havde fremstillet over 1 50, maaskce over 

 200 bellenske og ikkchellenske (barbariske) Staters Organisation, Love og Ind- 

 retninger. Jaevnfor hvad Cicero iicrom yttrer; de finibusiXte Bogs 4de<!apitel 



