21 



i 



Hvad (le.niio Halvo, Leukas, angaacr, da syncs den fSrst i del 8 rfe 

 Aarhundredc for vor Tidsregning- at vaere belleniseret eller indlcmmet i bel- 

 Icnsk Almeenvaesen og: Colonialforhold, da Korinthier, udsendte (siger Strabo) 

 at Kypselos og Gargasos, indtoge Halvoen, besatte Nerikos, forflyttede denne 

 By fra Istbmen, livor den tilforn laae, lidt sydligere ind paa Halvoens Bjergf- 

 kyst, og' gjennemskar lstlimcn seJv for deres Handels Skyfd , ncmlig" for at opnaae 

 en korterc og" mindre besvaerligSejlads isaer til deres viglige Colonicr Anakto- 

 rion og 1 Ambrakia, som vare anlagtc kort Tid tilforn. Korintbiernc gave nu 

 Jordtungen, hvor Neritos tilforn laae, Navn af den Gjcnnemskaarne (Aiopux- 

 to?), og den licit sydligere benftyttede By Navnct Leukas, cfter det beromte 

 vestligc Forbjcrg" Leukata, som siden omtalcs af Forfatteren, og' som baade i 

 den antikc Tid og 1 endnu er Oens storste JYlaerkvaerdiglied. 



Begge Navne, baade Istbmens, Dioryktos (af Kanalen), og* Byens for- 

 andrede Nam, Leukas, bleve aldelcs almindclige og: findes overalt bvor disse 

 Egfne . omtales bos bellenske og" romerske Forfattere. Graekerne kalde endnu 

 stedse Oen og- Byen Leukdda. Agia-Maura kaldcs blot Facstningen, anlagt 

 paa Ruinerne af ct g-ammelt Kloster som bar denne Helgenindes Navn. 



Siden Besaettelsen af JXerikos (scnere Leukas) af Korentbierne , var 

 denne Oens vigtigste By og hele Oen stedse, indtil Romernes lndflydelse i 

 Graekenland, i et colouialt og" afhaengigt Forbold til Korintb. Men i Slut- 

 ningen af det 3 dic og- i Begyndelsen af det 2 dct Aarlmndrede for Cbr. Ftidsel, 

 da Rom kaempede med iVlacedonien om Overmagt i Graekenland, det egenllige 

 Stridsaeble', var Leukas paa en Maade bleven Akarnaniens Hovedstadj bvor 

 Gesandte fra denne Provinds kom sammen for at raadslaae om fa>llcds Anlig- 

 gender. Macedonsk lndflydelse (under Pbilip deu III.) varRomernc ber ugim- 

 stigf, og: Consnlcn T. Q. Flamininus maattc formelig belejre Leukas, som 

 forsvarede sig 1 med storste Tapperbed, indtil Forraedderi, af indfodte Italiarnere 

 som opboldt sig i Leukas, bavde overgivet Facstningen, og - Byen maatte bukke 

 under. Romernes afgjoiende Sejer over Philip den III (ved Kynoskephalae i 

 Tbessalien, Aar 198 for Cbr. Fddsel) aarsagede ogsaa L^eukas' og- bele^A«rwa- 

 niens Underkastclse. I Henseende til Kanalcns Historie er det vwrd- at begge 

 Maerke til, at Pbilip den III, endnu i Begyndelsen af det 2 det Aarhundrcde 

 for Cbr. Fddsel, g-rk med sine Krigsskibe igjennem Dioryktos (ifolge Poly- 

 bios i V ,€ Bog - ) 5 men Forf. finder ikke, at Romerne siden med deres Krfgs~ 



