maegtigt Lag 1 , og som i dets Fortsaettelse i Strandbredden ikke kan skjelnes fra 

 Vandflodlaget paa andre Steder, saa slulter ban deraf, at Agcrdyrkningen 

 allercde f'andt Sted, forend denne store Ovcrsvommelse brod ind over Landet. 



Den storste Hoidc bvori liaget fandtes, er nogct mere end 50 Fod over 

 Havets nuvaerende Speil 5 men Iagttagelserne paa Amrom og vcd Nissumfjor- 

 den bevise, at Vandets regelmaessige Stand dengang var bcnved 20 Fod hoiere, 

 end det nu er. 



Forfattcren gj6r det sandsynligt at dissc Maerker af en meget vold- 

 som Ovcrsvommelse bidrore fra den af romerske og graeske Forfattere om- 

 talte cimbriske Vandflod, at den altsaa maa vaere Jndtrnffen flere Aarbundre- 

 der for Christ! Fodsel , og beviser af Jordbundens oprindelige BeskafTenhed, 

 der overall i det af FJodcn forstyrrede Land bar boiere Straekninger, og af 

 Jordskorpens Forstyrrelse, at Indvaanerne vel bunde frelse sig for Overs vom^ 

 melscn , men efter Vandfloden forefandt et til Agerdyrkning og Faeedrivt uskik- 

 ket Land, bvorved de altsaa bleve nodsagede til Udvandring. Tilsidst gjor 

 Forfattcren opmserksom paa at denne odclaeggende Yandflod lettest kan for- 

 klares, naar man antager at den bar vaeret foraarsaget ved Gjennembrudet af 

 den nuvaerende Canal imellem England og Frankrig, et Resnltat , hvortil ogsaa 

 bollandske Geognoster ere komne ved Betragtningen[af Ubinflodens forandrede 

 Munding. 



Fra Selskabets Mcdlem Dr. Lund i Brasilicn er i Aaret 1838 ind- 

 kommet tvende Afhandlinger under den fselleds Titel Blik paa Brasiliens 

 Dyrevertlen for den sidste Jordomvteltning , af bvilke den forste som Indl ed- 

 iting indcbolder almindcligc Bemserkninger over det store Autal Huler, bcn- 

 ved 90, som ban bar understigt paa det indrc Hoiland af Brasilicn. Det 

 Jordlag, som meer cller mindre boit bedsekker Hulerues Bund, eller ganskc 

 udfylder deres Rum, Andes aldelcs overeensstemmende med en uden for Hu- 

 lerne allcvegne udbredt, og saavel Sletterne og Dalenc som de lavere Hdie 

 overtrackkende Dannelse, der i Almindcligbed bestaaer af et 10 til 50 Fod 

 maegtigt Lag af en saedvanligt rod grov Leer, som bverken viser borizontale 

 eller masseformige Afsondringer. — Dette Leerlag indcbolder oftest Rulle- 

 stene af Qvarts, cnten omstroede i Massen uden Orden, eller samledc til 

 meer eller mindre regelmaessige Lag. Qvartsen er blandct, men i ringe Msengde 

 med rullede Brudslykker af de ovrige i denne Egn forckommende Bjergarter. 



