J) 



loftigcrc Oplysninger, hvorofter Stalagmitskorpen cfter Jordlagets In d Imogen, 

 maa adskilles fra den under Jordlaget ligcledes i en tidligere Periodc dannedc 

 Skorpe. Flere Hulcrs Jordmasse liar Jidt bctydeligc Forandringcr ved dct 

 igjcnnem dcres Aa lining* indstrommende Dagvand. 



Ue talrige Lcvninger af Pattedyrknoglcr, som findcs i mange af disse 

 Hulcr, ere af forskjellig* BeskafTenhcd. Nogle Knogler vise aldeles den rene 

 Beensnbstants og dennes Textnrj andre ere i deres Indre staerkt gjennemtraengte 

 af Kalkdele, hvorved de have en storre Vaegtfyldc end hine, og' endelig er 

 ved nogle den organiske Textnr aldeles forsvnndet, og* i Stedct for Knogle- 

 snl>stants er traadt Kalkspat. De mechaniske Forandringer ved Knoglerne i 

 disse Hnler bestaae isaer deri, at Knoglernes Overflade liar faaet en Maengde 

 Revner og* Spraekker i alle Direetioner dog* meest efter Lamgden, hvorved 

 de selv tillige have lidt en Sammentrykning. Dette Phaenomen opnaacr sin 

 storste Grad hvor Knoglerne ere aldeles knuste, dog* saalcdcs, at Brudstyk- 

 kerne ligge i deres naturlige Stilling til hverandre. En anden Forandring* af 

 Knoglerne hidrorer fra Indvirkning* af Rovdyr-Taender, og* endelig* vise andre 

 ved deres afstumpcde Spidser og* tilrnndedc Kanter, at de have vaeret udsattc 

 for at vaerc rullede imellcin andre faste Leg*emer. Luftcns umiddelbare Ind- 

 virkning liar i Forhold til Knoglernes mindrc Bedaekning af Jord foraarsaget for- 

 skjellig Grad af Hensmuldren af andre Knogler, en Forandring, som isaer op- 

 lyses ved Tilstanden af de i Hulerne indbragtc Knogler af naervaercnde Periodc. 



Denne Indlcdning slnttcr med en Oversigt over de Paltedyrslaegtcr, 

 som i den nuvaerende Periode findcs paa det indre Htiiland af Brasilien;, 

 der tages fornemmelig Hensyn til saadanne Slaegter, som haade i den for- 

 bigangne og i naervaerende Periode have afgivet Materiale til Forstenin- 

 gerne. I sidstnaevnte Henseende ere Flaggermusene, disse Hulernes nuvae- 

 rende talrige Beboere, de vigtigste. Den hyppigst forekommende Art er ubc- 

 skrevet og henhorer til en ny Slaegt, der ved sin Tandform er hoist hesyn- 

 derlig. Den naeste Familie, af hvis Arter der findcs i Hulerne en stop 

 Maengde af Knogler sammenhobede fra den nuvaerende Periodc, Levninger 

 fra Maaltiderne af Strix perlata igjennem Aartusindcr, men ogsaa talrige 

 Forsteninger fra den aeldre Periode, er Gnaveme (glires). Over de i disse 

 Egne forekommende Arter leverer Forfatteren adskillige Bemaerkninger. Paa 

 Kapivoren (Hydrochoerus capibora) folger med Hensyn til Sforrelsen Pa- 



2 



