16 



I Maven og Tarmen fandtes halvfordoiede Conferver og Infusionsdyr. 

 Storst Interesse frembod Undersogelserne paa den meget uddannede Foslerkjede. 

 Den laae i selve Skallen og var skruedannet med halvtredie Vindinger, af hvilke 

 den storste gik omkring Fordoielseshulen. Den bestod af 4 SaH Fostre i for- 

 skjellige Udviklingsgrader. Fostrene dannede en dobbelt Kjede. De fandtes 

 sammenfoiede derved, at hvert Foster paa Rygsiden havde en Streg for oven 

 og for neden hver med tre Grene, og desuden to Grene midt paa Ryggen for- 

 enede gafFelformigen. Alle disse 8 Grene endte i Plader, der vare heftede til 

 ligriende Plader hos de 4 naermeste Fostre, saaledes at to svarede til det ven- 

 stre, to til det hoire Nabofoster, og to til det venstre, to til det hoire Gjen- 

 bofoster. Desuden vare samtlige Fostre forenede ved et Ror (.NwringsrbreQ, 

 hvorfra en Canal steg ind i hvert Foster ligeledes paa Rygsiden. Fostrenes 

 Form var temmelig forskjellig fra Moderdyrets. Indvendigen fandtes tildeels 

 de samme Organer, navnlig Aandehulens Klapper og Muskier, Hjertet (Gjellen 

 erkjendtes derimod ikke), Fordoielsesorgancrne og Rygfuren med de 4 Folder. 

 Denne sidste viste sig at spille en Hovedrolle i Fosterlivet, da den stod i For- 

 biodelse med Canalen fra Naeringsroret. Desuden forefandtes et saeregent 

 Fosterorgan, Ruglen, paa det Sted af Bugiladen, hvor senere Gjellen faestes. 

 Ved at forfolge Fosterkjeden til de mindre uddannede Sa?t, isaer til det sidste, 

 der kaldes Grundrorel^ lykkedes det at opstille Hovedreglerne for de sammen- 

 salle Salpers Udviklingshistorie. Endog for enkelle Syslemers Udvikling tillod 

 Sammenligning mellem Fostrene og Moderdyret at opstille Reglerne. ■ — Ved 

 denne Undersogelse er det ogsaa bleven meget sandsynligt, at de fritsvbmmende 

 Salpehjcder ikke ere dannede ved Fostrenes frivillige senere Forening 7 men under 

 selve Udviklingen i Modersliv. Fremdeles er det blevet viist, at de Facta, 

 livoraf den besynderlige Regel udledtes, at hver anden Generation bestod af 

 sammensatte, hver anden af enkelte Dyr, tillade den mere sandsynlige Regel 

 at opstilles, at de yngre Individer fode enkelte, de celdre sammensatte Fostre. 



Marsvinefangsten ved de danske Kyster, navnligen i Isefiorden afgiver 

 en ypperlig Leilighed til Undersogelsen af Marsvinenes Legemsbygning og Livs- 

 \ltringer. I Foraaret 1839 benyttede Professor Eschricht denne Leilighed, og. 

 skjondt Resultaterne fbrst om lamgere Tid ville kunne vare modne til fuld- 

 sla-ndig Meddelclse, har ban dog troet allcrede nu at burde forehegge de >ig- 

 liustc af dem for Selskabet. 



