28 



Boloretinet af Lyseklyn synes at have den samme Sammensaetning, dog 

 forbeholder Forfatteren sig at bekjendtgjore sine Analyser, naar han har gjen- 

 taget dem, da det ikke er lykket at faae Stoffet tilstraekkeligt reent. Bolore- 

 tinets Sammensaetning er den samme som Betulinets efter Hess ; det har ogsaa 

 alle Egenskaben faelleds dermed med Uundtagelse af Smeltepunktet , som Hess 

 angiver til 200°. Boloretinet er derved interessant at det er den Forbindelse, 

 hvortil Harpixarterne let vende tilbage, og som modstaaer de forstyrrende Ind- 

 virkninger laengst. Den jordagtige Retinasphalt fra Wetterau er Lyseklyn, Re- 

 tinasphalt fra Bovey indeholder en Maengde af et lignende Stof, som udskiller 

 sig pulverformigt, naar en viinaandig Oplosning afkjoles: et lignende Stof ud- 

 gjor en meer eller mindre stor Deel af alt Rav. 



Ved Behandlingen af det indtorrede viinaandige Udtraek af den fossile 

 Fyr's Trae, men isaer af dens Bark, med ^Ether, hliver der en bruuu Substants 

 tilbage, som er uoploselig i ^Ether, men oploselig i Viinaand, Forfatteren kaldte 

 det Pyrrhoretin indtil han fandt, at det var en chemisk Forbindelse af Boloretin 

 og Torvens Humussyre. Denne Forbindelse bliver decomponeret, naar man oplo- 

 ser den i Viinaand af 90°/ og tilssetter saa megen ^Ether, som Vaedsken vil op- 

 tage uden at blive uklar, og tilfoier derpaa sta?rk Amoniakvand. Derved bund- 

 falder humussuur Ammoniak, og Boloretin bliver oplost. Humussyren i denne 

 Forbindelse synes at vaere den samme som Torvens. Forfatteren fandt for den 

 Formeln C 5 H 5 3 = C 60 H 50 30 og for dens Forbindelse med Kobberilte 

 C 50 H 50 30 Cu + H 4 2 . Den er forskjellig fra Malaguttis Humussyre, hvis For- 

 mel er C 2 H*0, fra Peligots Humussyre, som har C 2T H 28 6 og fra en fjerde 

 Art af Humussyre, som Forfatteren har faaet ved staerk kogende Svovlsyres 

 Indvirkning paa organiske Substantser. Boloretinet af denne Forbindelse smelter 

 ved 80°C. De forskjellige Arter Humussyre synes at ligne Garvestof ogsaa 

 deri at de let indgaae Saltforbindelser med andre organiske Stoffer, hvis Natur 

 ikkun opdages med Vanskelighed. 



Af Here Aarsager kan Forfatteren endnu ikke give et fuldstaendigt Over- 

 blik over dette Arbeide; det er nemlig meget vanskeligt at faae Stofferne rene, 

 og selv naar man har befriet dem fra andre Harpixarter, danne de let, og un- 

 der Omstaendigheder, som endnu ikke ere fuldstaendig opklarede, Alkoholater 

 og Hydrater, hvorved Analyserne blive meget forvirrede. Naar f. Ex. Tekoretin- 

 Krystaller blive smeltede forend al Viinaand er fordampel, binder det denne 



