40 



for Faa tilgaengelige Regioner at fremdrage Efterretninger, fortjener fuld Paa- 

 skjonnelse. Hertil kommer, at Forfatteren overalt, hvor hans Arbeide af Clas- 

 sen har kunnet proves, viser en omfattende Kundskab til Orientens, isaer Nord- 

 og Mellemasiens , Historie og Ethnographie, og kyndigen har benyttet de occi- 

 dentalske Beretninger om Hunnerne, ligesom han ikke har forsomt at henyende 

 fortrinlig Opmaerksomhed paa det, som Opgaven isaer fordrede, paa Hunnernes 

 hele Vaesen som Folk og deres Slaegtskab heri med Mongolerne, samt paa For- 

 holdet imellem Hunnerne og andre med dem i Beroring komne Folk, hvorvel 

 herved, hvad Hunnerne i Europa angaaer, intet nyt Lys er vundet, men snarere 

 Et og Andet kan savnes. Under disse Omstaendigheder tager Classen ikke i 

 Betaenkning at belonne Forfatterens Forskninger med den udsatte Praemie. 



Besvarelsen af det i Aaret 183T udsatte Priissporgsmaal : „om Moral- 

 philosophiens Kilde og Grundvold er at soge i en umiddelbart i Bevidstheden 

 given moralsk Grundidee, og de herved fremkaldte Begreber, eller i en anden 

 Erkjendelsens Kilde", er kun bleven forsogt af een Forfatter, hvis i det tydske 

 Sprog afFattede Afhandling med det Motto: „ Moral predigen ist leicht, Moral 

 begriinden ist schwer", vi ikke have kunnet finde vaerdig til Prisen. Istedetfor 

 at gaae ind paa Det, som egentlig forlangtes, har Forfatteren troet, at man 

 havde fordret Opstillelsen af et Moralprincip, og har derfor betragtet den Deel 

 af sin Afhandling, hvori han viser Sammenhaengen imellem sit Moralprincip og 

 sin Metaphysik, som et Tillaeg, hvori han gav Mere, end der var fordret, uag- 

 tet Opgaven netop havde forlangt en Undersogelse , i hvilken en almindelig 

 Ov,erveielse af Sammenhaengen imellem Metaphysik og Moralphilosophi maatte 

 have indtaget en betydelig Plads. Sees dernaest hen til den Maade, hvorpaa 

 Forfatteren har sogt at gjore Sympathien til Grundvolden for Moralen, finde vi 

 den lige saa lidet tilfredsstillende i formel Henseende, som det er bleven oplyst, 

 at den er det i reel Henseende; Forfatteren selv endog kar maattet indromme 

 det Modsatte. Endnu tor vi ikke tilbageholde den Yttring, at vi have fundet 

 den Maade , hvorpaa Forfatteren har tilladt sig at omtale Here af den nyere 

 Tids storste Philosopher, saare utilborlig og anstodelig. 



Over den for det Classenske Legat udsatte Prisopgave angaaende An- 

 vendelsen af Torv og Torvekul til Jernudsmeltning var ikkun indkommet een 

 Afhandling med Motto: Simplex sigillum vert. Deri handles om Torvens Vaext 

 og Beskaffenhed, om Torvemosers Bearbeidelse, og Torvens Forkulning og en- 



