42 



mellem organiske Staffer. — Den Selskabet tilstillede Afliandling , som bidrager 

 fortrinligt til at oplyse denne, for den organiske Cheraie saa vigtige Gjenstand 

 vil Selskabet belonne med sin sgedvandelige Preemie. 



Den philosophiske Classe. 



Er den Forskjel, der finder Sted imellem Kirke og Stat saaledes grun- 

 det i Menneskehedens Natur og dens Grundforhold deels i psychisk deels i hi- 

 storisk Henseende, at de menneskelige Samfunds fuldkomne Organisation her 

 paa Jorden maa antages vaesentligen at kraeve en saadan Dobbelthed? Selska- 

 bet har ved at udsa?tte dette Sporgsmaal meent, at der i at undersoge det bor 

 sees hen til saavel Kirkens som Statens Grundvold, deres Myndighed og deres 

 Formaal. 



Den historiske Classe. 



Der er Intet, som staaer i noiere Forbindelse med en Stats Velstand 

 og Kraft end Tilstanden af dens Population (Folkemamgde og Befolkning), og 

 dennes Historie er derfor at betragte som paa det noieste forbunden med hiins. 

 Dcsaarsag ere ogsaa i den nyere Tid Forandringerne i Populationens Tilstand 

 hos Folkene mere og mere blevne Gjenstand for historishe Undersogelser, og 

 Meget er derved blevet vundet ei blot til en fuldstsendigere Kundskab om samme, 

 men ogsaa til en klarere Indsigt i det Forhold, hvori Populationens Tilstand 

 og det almene Vel staae til hinanden indbyrdes. I Henseende til de Foran- 

 dnnger, som Populationens Tilstand efterhaanden har undergaaet i Danmark, 

 mangier det vel hverken paa Forraad af Kiendsgierninger eller paa enkelte op- 

 lysende Undersogelser; men endnu savnes dog en paa tilstra>kkelig omfattende 

 Undersogelser grundet, sammenhsengende og pragmatisk Fremstilling deraf. De 

 forhaandevaerende Data og tidligere Forskninger lede i Almindelighed til det 

 Resultat, at i de tre forste Sekler efter Christendommens Indforelse, altsaa i det 

 lite, 12te og 13de Aarhundrede, Folkema3ngden var i bestandig Tiltagelse, og 

 at den i den forste Halvdeel af det 14de Aarhundrede havde opnaaet en betydelig 

 Hoide ; at den, efter i Midten af samme Aarhundrede at have lidt et stort Skaar 

 ved den under Navn af den sorle Dod bekiendte odeleeggende Pest siden, kun 



