18 



medens Halen er mere fremskydende. I del andet Stadium have Kjaevcfodderne 

 faaet en betydeligForandring; deres indvendige Deel er blevet laengere, Ledene 

 tvdeligere, og Ligheden med den fuldkomne Kjaevefod storre. Aarefoden existercr 

 som saadan ikke mere; den udvendige Deel af Fodkjaeven, som for dannede 

 den, er nu indadboiet imod den indvendige Deel, Forholdene af dens Led liar 

 forandret sig og Bbrsterne ere blevne maerkeligt korte — derimod ere nu 

 Gangfodderne udstrakte, og de 3 forreste Par udgjore Bevcegelsesorganerne — 

 de to bageste og korte Par tage ikke megen Deel i Bevaegelsen. 



Udtager man den fa>rdige Yngel af vEgget af Hyas Araneus befindes 

 den at have omtrent samme ydre Form, som den der er angivet i det fore- 

 gaaende for Falcifer eller for Ungen i det forste frie Stadium. Den sidste 

 Bugring er bladi'ormig, meget dybt spaltet, saa den harFormen af en Svalehale, 

 Fligene ere paa den indvendige Rand besatte med lange Borster. — Den 

 naestsidste Bugring har kun en enkelt Appendix. De ovrige trinde Bugringes 

 Appendices ere kun lidet udviklede. I det andet Stadium forsvinde Halebladets 

 Flige. Det meget forkortede Blad er tilrundet paa Endekanten, hele Halen 

 bliver noget fladtrykt, og haenger ned i en Halvbue; Dyret seer ud som en 

 Ilalvkrabbe. Af Kjaevefodderne ere kun to Par anvendte til Bevaegelsesredskaber. 

 Dannelsen er aldeles analog med den, som blev beskrevet ved Pagurus ; det er Palpus 

 flagclliformis, som er uddannet til en Aarefod. Disse Fodders Forandring i det 

 andet Stadium er aldeles lig den, som finder Stcd hos Pagurus i samme Periode. 

 Saasnart Aarefodderne og Halen faae deres forandrede Form, hvorved de ophore 

 at vaere Bevaegelses-Organer, tra?de de virkelige Fodder i Virksomhed. 



Begge disse Decapodformer , Pagurus og Hyas, have saaledes en noie 

 overeensstemmende Udviklingshistorie efterat de have forladt iEgget: En forste 

 Periode, hvori de ere langhalede, og bevaege sig ved Ejaevefoddernes Aarer og 

 ved Halen; de svomme raskt i Vandet fornemmelig imod Havets Overllade; 

 en anden Periode, i hvilken de ere Halvkrabber, som holde sig svaevende i 

 Vandet formedelst Haleappendices, og kravle i Vandet, men i en dybere Region, 

 med deres lange Gangfodder; endelig en tredie Periode, hvori de begge maae 

 som Krabber krybe paa Bunden af Havet ved Hjelp af deres staerke Gang- 

 fodder, og hvori Halen taber al Betydning som Bevaegelsesorgan. 



I Henseende til disse Arters Opholdssted bemaerker Hr. Steenstrup, at 

 de forekomme saavel naerved Stranden, som paa flere Miles Afstand fra samme 



