21 



Den anden af Jerkhaus Meddelelser angaaer et Thermometer af en 

 ganske ny Indretning. Denne Opfindelse beroer paa Newtons beromte Op- 

 dagelser over de farvede Ringe. Som bekjendt blev den storste Deel af hans 

 Forsog herover udforte med et Convexglas, som lagdes paa et andet eller paa 

 et plant Glas, hvorved man seer en Maengde Farveringe fremkomme. Ved at 

 maale disses Diametre og derefter at beregne Tykkelsen af den Luftring, hvori 

 hver Farve viste sig, blev han istand til at angive Hovedlovene for dette Saersyn. 

 De nyere Tiders Undersogelser have bekraeftet Newtons Maalninger, saa at vi 

 nu dristigt kunne slutte fra et vist Farveforhold i Rapkken af disse Tilsyne- 

 ladelser til en vis Tykkelse af Luft-Lamellen, altsaa til Afstanden af de to 

 Overfiader, mellem hvilke den ligger. Man har derfor ogsaa allerede laenge 

 havt Tabeller over Tykkelsen af de Luftlag, som hore til hver Farve. 



Det var endnu ikke faldet Nogen ind, at benytte disse Kundskaber til 

 Laengdemaalinger, forend Hr. Jerichau fattede denne Plan. Den maatte allerede, 

 saasnart den udtaltes, erkjendes for en lykkelig Tanke; thi man maa herved 

 kunne udfore meget fine Maalninger, da Forskjellen mellem Tykkelsen af to 

 Ringe, der give ganske maerkeligt forskjellige Farver, sjeldent stiger til en 

 Tomilliondeel Linie. For nu at benytte disse Virkninger til Varmemaaling, 

 opstiller Jerichau en tynd og omtrent li Tomme lang Zinkstrimmel, over hvilken 

 befinder sig et lille Convexglas, og derover i stor Naerhed en lille Glasplade. 

 Naar denne opvarmes, endog nok saa lidet, udvider den sig dog tilstraekkeligt, 

 for at Convex glassets Naermelse maerkes ved Farveforandringer. 



En omstaendelig Beskrivelse af Redskabet vilde her ikke vaere paa sit 

 Sted ; men en kort naermere Angivelse vil derimod ei vaere overflodig. Redskabet 

 er forfaerdiget af Messing. Paa en Fod af henimod 4 Tommers Hoide staaer 

 Zinkstrimmelen i en Ramme af Messing, som baerer Convexglasset, der ved en 

 Fjeder trykkes nedad, og derover Glaspladen, med hvilken Lindsen ikke kommer 

 i Beroring, naar ikke Zinkstrimmelen lofter den saa hoit. Ringenebe tragte gjen- 

 nem et lille bevaegeligt Seeror, som er forbundet med en Gradbue. Paa Glas- 

 pladen falder ikke nogct andet staerkt Lys end det, som kan komme gjennem 

 en dertil dannet Aabning i en liden Metalplade, som bevaeger sig med Seeroret 

 og Gradbuen. Naar Afstanden mellem Lindsen og Glaspladen bliver uforandret, 

 seer man andre Farveforhold, alt ligesom man forandrer Seerorets Stilling; og 

 omvendt naar Afstanden forandres, maa Seerorets Stilling forandres, hvis man vil 



