23 



Plade af det Legeme, Iivis Haarrorsvirkning skal proves. Naar man taenker 

 sig et saadant Glasror, daekket med den gjennemborede Plade og fyldt med 

 en Vaedske, slillet med sin aabne Munding i en Vaedske af samme Art, saa vil 

 det ved Daekpladens Borning dannede Hul vaere Saedet for den Haarrors- 

 kraft, som holder Vaedsken indeni R6ret htiiere end udenfor. Ved efterhaan- 

 den at udtomme den udenfor staaende Vaedske, kan man da traeffe et Punkt, 

 hvor Haarrorskraften ikke laengere kan baere Vaedskesoilen i Roret. Afstanden 

 mellem Daekpladen og Vaedsken udenfor i Adskillensens Oieblik er da Maalet 

 for Haarrorskraften i det givne Tilfaelde. Man seer let, at dette Slags Forsog 

 kunne udfores paa forskjellige Maader. 0. har fundet det beqvemmest at afvige 

 fra denne, for den forste Tanke naturligste Indretning, saaledes at han lader 

 Roret omboies for neden, og staae i Samqvem med et andet Ror, hvori Vaed- 

 skens Overflade ikke staaer under nogen maerkelig Indilydelse af Haarrorskraf- 

 ten. Men disse to Ror saetter han endnu i Samqvem med et tredie, hvori han 

 ved et Slags Stempel kan faae Vaedsken til at stige og (aide. Hele Indretnin- 

 gen bestaaer da af 3 samqvemhavende Ror: det med gjennemboret Daekplade, 

 hvilket er lavere end de andre: Sammenligningsroret, hvori man seer hvor hoit 

 Vaedsken vilde staae uden Haarrorskraft: Stempelroret, hvorved man noder 

 Vaedsken til at stige eller falde i Sammenligningsroret. Man begynder ordent- 

 ligviis, efter at man har la<*t Daekpladen paa det forste Ror, at drive Vaedsken 

 opad, saa at den traenger frem igjennem dennes snaevre Aabning. Den Kraft, 

 som hindrer Vaedsken fra at lobe over, kan maales ved Hoiden af den Vaud- 

 soile, som haeves i Sammenligningsroret. Naar man derpaa lader Vaedsken i 

 Sammenligningsroret synke, vil Vaedsken i Daekpladens Aaabning saenke sig, og 

 i det Oieblik, da Vaedsken vil rive sig 16s derfra, haenger den, ved denne Aab- 

 nings nederste Rand. Det forstaaer sig at Daekpladens Tykkelse saavel som dens 

 Aabning er noiagtigt maalt, og at man har en Maaleindretning til at bestemme 

 Vaedskens Stigen og Falden i Sammenligningsroret. Stempelindretningen bestaaer 

 blot i en lukket Glascylinder, som med Lethed kan saenkes og haeves i det Ror, 

 hvori det bevaeger sig, og derved forandre Vaedskens Hoide. Endnu har 0. 

 ikke havt Leilighed til at udfore ret talrige Forsog efter denne Fremgangsmaade; 

 dog har han udfort et nogenlunde stort Antal af Forsog med Vand og med 

 Qviksolv, og derved brugt Aabninger af temmelig ulige Diametre, saavelsom 

 Daekplader af forskjellige Stoffer, navnligt Metaller og Glas. Lige Aabnin- 



