24 



ger i Daekplader af amalgameret Kobber og af Glas haevede Vandet til lige 

 Iloide. Qviksolvet haevedes ved gjennemborede Daekplader af amalgameret 

 Kobber omtrent | saa hoit som Vand, hvoraf dog folger at Haarrorskraften bae- 

 rer over 10 Gange saa stor Vaegt af Qviksolv som af Vand. Da 0. ikke for 

 det forste vil faae Leilighed til at gjore alle de Anvendelser af den nye Frem- 

 gangsmaade, som han havde tilsigtet, vilde det vaere ham kjaert at see den be- 

 nyttet af andre Physikere. 0. havde allerede udtaenkt den her beskrevne Ind- 

 retning for to Aar siden, og viste i Aaret 1839 Forsog dermed ved den Skan- 

 dinaviske Naturforskerforsamling i Gotheborg. 31en Redskabet var dengang 

 endnu ikke bragt til den behorige Fuldkommenhed. I den Kjobenhavnske For- 

 samling 1840 viste han to forskjellige nye Udforelser af samme Instrument, et for 

 Vand og et andet for Qviksolv, som dog ikke i de vaesentligere Dele vare for- 

 skjellige. Begge disse har han ogsaa foreviist i Vid. Selskab. 



0. harligeledes foreviist Selskabet enny Indretning afVaegtstangelektrome- 

 teret, bestemt for meget svage Elektricitetsgrader. Vaegtstangen bestaaer i en tynd 

 Messingtraad, ophaengt i Silkeormespind. For at give den en mere bestemt Ret- 

 ningskraft end den, som den kan erholde af den enkelte Silketraads Snoningskraft, 

 har man dannet den Boile, hvorved den faestes til Silkeormespindet, af en fiin Staal- 

 traad, som man har givet en ganske svag Magnetisme. Vaegtstangen haenger i 

 en Glascylinder, gjennem hvis Laag gaaer en Metalboile, isoleret fra dette ved 

 Gummilak og Glasror, og hvis Ender komme saaledes i Beroring med Vaegt- 

 stangens, at den ene beriirer den paa hoire Side, medens den anden berorer 

 den paa venstre. Idet altsaa Metalboilen modtager Elektricitet, gaaer denne 

 tillige over i Vasgtstangen og frembringer en Dreining. Naar den magnetiske 

 Retningskraft er saa ringe, at den neppe er maerkelig, viser dette Elektrometer 

 en overordentlig Fiinhed. For at opdage meget svage elektriske Virkninger 

 meddeler man det forst en Elektricitet, som dreier Vaegtstangen nogle Grader. 

 Et Legeme, som har samme Slags Elektricitet, frembringer da, naar det naer- 

 mes, en meget betydelig Forogelse i Afvigningen. Den Elektricitet, som isole- 

 rede Zink- og Kobberplader vise efter Beroring og Adskillelse, bliver paa 

 denne Maade meget kjendelig, uden Hjaelp af Condensator. Man foroger endnu 

 Letheden i at see, endog de mindste Grader, ved at betragte Vaegtstangens 

 ene Spids igjennem et Mikroskop, hvori et Iodret Silkeormespind er anbragt. 



