28 



endog paa den jydske llalvde. Etymologien til Ilerulernes Navn sciges i det 

 gamle gcrmaniske og skandinaviske Ord Earl (JarQ eller Karl. Hvad Procop 

 beretler om dette Folks Saeder og Levemaade kan sammenlignes med de gamle 

 Skandinavers, og tildeels tiene til at oplyse adskillige i vore gamle Kildeskrifter 

 forekommende Vink. 



Professor Kolderup-Rosenvinge har forelaest Selskabet en Afliandling 



under Titel: Nogk Bemwrkninger om del hemmelige Skriftemaals Anvendelse i 



Norden med ncermesl Hensyn til en Beslemmehe derom i den Skaanske og den 



Sjellandske Kirlierel. Disse Kirkeloves Forskrift, ;t at, dersom Nogen havde 



begaaet lonlig Synd og derfor af Praesten var bleven skriftet, forend ban blev 



sigtet, skulde ban vaere sageslos, naar Praesten vidnede, at det saaledes forholdt 



sig, r ' har allerede vaeret Gjenstand for Kofocd Anchers Opmaerksomhed, og idet 



han har anfort de flere forskiellige Grundc, som kunde tale for, at for- 



staae den saaledes, at al verdslig Tiltale og Straf bortfaldt, naar Forbryderen 



havde skriftet for Pra?sten, anseer han det dog for den rigtigste Mening, at 



Lovstedet kun har havt til Hensigt at befrie Pccnitenten for geistlig Straf eller 



Kirketugt. For at sa?tte denne Gjenstand, hvorom der kun findes saare lidet 



i den canoniske Ret, i det fornodne Lys, har Forf. troet forst at maatte forud- 



skikkft nogle almindelige Betragtninger over Forholdet mellem Kirke og Stat, 



som det var i Nordens Middelalder. Ved at fremstille dette har han isa?r opholdt 



sig ved at udvikle den viglige Indllydelse, som de geistlige Synodalretter nod- 



vendig maatte have paa de borgerlige Forhold, og at vise, hvorledes de ved 



Kirketugt sogte at haemme en stor Ma i ngde Forbrydelser, der efter senere 



Tiders Forestillinger aldeles ikke henhore under det geistlige Forum. I denne 



Anledning ere flere maerkelige Steder paapegede i den gamle norske Kirkclov 



for Vigen og i den svenske Ostgotha Lov, hvilken sidste ogsaa indeholder flere 



interessante Bestemmelser om det lonlige Skriflemaal og dets Forhold til det 



aabenbare. Skjondt Resultatet af Undersbgelsen af disse Lovbud er, at den 



omhandlede Forskrift i den Skaanske og Sjellandske Kirkeret maa forstaaes om 



Fritagelse for geistlig, ikke for verdslig Straf, og vel oprindelig saaledes er 



bleven tortolket, troer Forf. dog deels af enkelte gamle Lovbud, deels af histo- 



