53 



At underkaste den i vor Tid uddannede Metaphysik en Kritik med 

 Hensyn til det Sporgsmaal, om den frembyder et noksom tilfredstillende Grund- 

 lag for Ethikens Fordringer. 



Den historiske Glasse. 



Vel ere Meningerne om, hvorvidt Danmarks forskjellige Landskaber, 

 for de bleve beboede, have vaeret bevoxede med Skov, temmelig deelte, men 

 Alle ere dog enige om, at tykke Skove til den Tid have bedaekket den storre 

 Deel af vort Feedrelands Overflade. Samtidigen med Landets Bebyggelse be- 

 gyndte Skovenes Udroddelse, ogjo taettere Befolkningen blev, jo mere et udvidet 

 Agerbrug gjordes fornodent til dens Underholdning, desto mere indskraenkedes 

 Skovenes Udstraekning. I Forbindelse med denne Trang til en Udvidelse af 

 Agerlandet bidrog den Ligegyldighed for Skovenes Bevarelse, som i aeldre 

 Tider vistes saavel fra Regjeringens, som fra Folkets Side, overmaade Meget til 

 deres Odelaeggelse. Vore Skoves Historie staaer saaledes i noie Forbindelse 

 med Landets Bebyggelseshistorie og med vore Faedres Anskuelser om Skov- 

 eiendoms Nytte. Men Skovenes Beliggenhed og Udstrsekning udove derhos en 

 saa virksom Indflydelse paa de enkelte Egnes Clima og Frugtbarhed, at de i 

 denne Henseende foregaaede Forandringer ikke kunde blive uden maerkelige 

 Folger for Landets Opdyrkelse og dets Production. De betinge desuden vee- 

 sentligen Landets Udseende og de locale Forhold, hvoraf atter en rigtig Op- 

 fattelse af de Begivenheder, som der har tildraget sig, ofte er afhaengig. En 

 Udsigt over de Forandringer, som i den nyere Tid ere foregaaede i Skov- 

 arealets Grsendser og Omfang vil endelig ogsaa i cameralistisk Henseende va?re 

 af Interesse. Dette Emne fortjener altsaa, fra flere Sider betragtet, Historie- 

 forskernes Opmaerksomhed. Men vor Kundskab om denne Gjenstand er meget 

 ufuldstaendig, og maa vistnok, hvad den aeldre Tid angaaer, fremdeles blive det. 

 Sporgsmaalet om Danmarks Skoves Beliggenhed og Udstraekning i den forhi- 

 storiske Tid kan naturligviis ikke ventes besvaret i vore historiske Kildeskrifter, 

 og for en lang Aarreekke af den historiske Tid selv ville Efterretningerne findes 

 meget mangelfulde. Men de Vink og Bemaerkninger, man endnu kan samle 

 om de til den Tid meget betydelige Levninger af hine Urskove, ville uden Tvivl 

 dog kunne tjene til at stadfeeste eller berigtige de Formodninger om deres 



