44 



osllig) af det saakaldte Kotyliske; men til hoire (vestlig) udstraekker sig et 

 andet Bjerg, det saa kaldte Elai'ske. Det kotyliske Bjerg er omtrent i 40 

 Stadiers Afstand fra Staden. Paa samme ligger en Landsby som kaldes Bciacai, 

 (o: Bjergdybderne) og ved denne Apollons Hjelperens Tempel. Endog dets 

 Loft er af Steen(a) og man foretraekkcr det ,fremfor alle andre peloponnesiske 

 Templer (blot med Undtagelse af det i Tegea(b) i Henseende til Materialets 

 Skjonhed og Bygningens Harmonie. Tilnavnet Hjelperen fik Apollon, fordi han 

 havde ydet dem sin Hjelp i en pestagtig Sygdom, ligesom han hos Athenerne 

 fik Tilnavnet Ondfforjageren CAXetyxaxog) fordi han ogsaa havde reddet dem 

 fra Pesten; og det var just til den Tid da Peloponesierne krigede med Athe- 

 nerne, at han befriedc Phigaleerne fra Sygdommen. Beviser herfor ere, deels 

 hine Apollons Tilnavne, som have samme Betydning, deels, at Iktinos, som 

 levede til Perikles' Tid og byggede Athenernes Parthenon, ogsaa var det Phiga- 

 leiske Tempels Bygmester. Jeg har allerede sagt (see ovenfor pag. 43) at 

 Apollonsstatuen (det er: Hovedfiguren i Apollonstemplet ved Bassa?) nu er op- 

 stillet paa Torvet i Megalopolis." 



Pausanias antager altsaa, at den smitsomme Sygdom, fra hvilken Phiga- 

 lia befriedes , hvorfor denne Stads Indvaanere, af Taknemmelighed imod den 

 frelsende Guddom, lode opfore det store Tempel ved Bassae, var den samme 

 Pest som rasede i Athen i det 2det Aar af den peloponnesiske Krig, og hvorom 

 vi have den raedsomme Beskrivelse i Thucydides' 2den Bog; og der fremgaaer 

 endvidere af dette Sted tre Ting af Vigtighed for Templets og dets Sculpturs 

 Historic 



(a) Forfatteren laeser og interpuncterer nemlig dette Sted saaledes: xal 6 veto? tov 



'Anoklwvos tov Emxovqiov. Xi&ov xal avTo? 6 oQoqos (scil. tori), vawu til &c. og 

 han mener, at det var Pausanias' Hensigt at antyde, at endog Loftet (baade i Pronaos, 

 Opisthodomen og i Cellaen selv paa alle Sider af Hypaethren) var af Steen — hvilket Pau- 

 sanias vel kunde finde vserd at bemaerke, da mangfoldige af Graekemes Tcmpelbygninger 

 (ingeniunde blot de archaiske) havde Loftet af Tree; hvorfor ogsaa Pausanias til sin Tid 

 (i det 2det Aarhundrede efter Chr. F.) fandt saa mange forladte Templer med nedstyrtet 

 Loft og Tag (see f. Ex. Pausanias HI. c. 22. § 8j VI, c. 25. § 1 ; og selv i dette samme 

 Capitel VIII. c. 41. § 6). 



(b) Nemlig det store Athene-Ale'as Tempel, af ionisk Orden, bygget af Scopas i det 4de Aar- 



hundrede for vor Tidsregning. Pausanias har selv beskrevet det i dennes VIHde Bogs 

 45de Cap. S 4. 



