15 



hvorledes Fliserne i hans Gulv, raekkeviis haevede sig og aabnede sig i Furerne. 

 Oveialt hvor Jordskja?lvet var staerkt, foltes Stodet fra Nordvest til Sydost. 



Mange Kirker i Thy og omkring de andre vestlige Dele af Liimfjorden, 

 have faaet Revner. I flere Bygninger faldt Skorstenene strax ned, i andre viste 

 sig senere saa mange Revner at de maatte tages ned. Ogsaa Jorden revnede 

 paa flere Steder, men den interessanteste Revne fandtes i Gramstrup i Naerhe- 

 den af Vestervig, hvor den gik i en bolget Retning fra Nordost til Sydvest og 

 hvoraf den ene Side stod betydelig hoiere end den anden. 



Jordskjaelvets Indvirkning paa Kilderne, var meget betydelig Vandmaeng- 

 den i en Brond ved Skjerpinggaard i Osterhanherred formindskede sig meget 

 betydelig og Vandet blev uklart. Denne Formindskelse vedblev, og henimod 

 Slutningen af August havde Bronden allerede vaeret i flere Maaneder fuldkom- 

 men tor. — 1 Thisted aabnede sig nogle Dage forend Jordskjaelvet, et staerkt 

 Vandtillob i en Brond, der gav ganske uklart Vand og Dagen efter Jordskjael- 

 vet iagttog man i denne, saavelsom i flere andre Bronde, en meget staerkSvo- 

 vellugt. Det nye Vandtillob lukkede sig igjen strax efter Jordskjaelvet. 



En dobbelt Haevning synes at staae i Forbindelse med denne Jord- 

 rystelse. Den ene langsomme er iagttaget over ^ Aar for Jordskjaelvet ved 

 Vandets tilsyneladende Synken. Kysten af Vesterhavet fra Lokken til i Naer- 

 heden af Hanstholmen og Liimfjordens Bredder ved Thisted, Nyekjbbing og 

 imod Ost indtil Logstoer, vise dette Phaenomen, medens man hverken i Canalen 

 ved Agger eller paa Fjorden ved Aalborg iagttager en forandret Vandstand. — 

 Den anden Haevning var pludselig, indtraf med Jordskjaelvet og var et Par Dage 

 efter ikke mere at bemaerke. Man har iagttaget cen i Sundene imellem Sailing 

 og Mors, og Mors og Thy og den staaer sandsynligviis i Forbindelse med den 

 Haevning, der antydes ved Revnen i Gramstrup ved Vestervig. 



Forfatteren gjor tilsidst opmaerksom paa den Sammenhaeng, der finder 

 Sted imellem disse nye Phaenomener og de overordentlig hyppige Tegn paa 

 aeldre langt voldsommere Jordrystelser i Egnen omkring Liimfjorden, og ved 

 at sammenligne Efterretningerne fra Nabolandene uddrager han den Slutning, 

 at Jordskjaelvet af 3. April 1841 ikke er en Siderystelse fra andre staerkere 

 bevaegede Lande, men har havt sit Udgangspunct, enten i Thy eller i Vester- 

 havet naer ved Kysten af Thy. 



