25 



saedvanlige Flintflaekker, hvoraf endnu et Par opbevares i Univer- 

 sitetsmuseet ^0. Dette eier ogsaa en smuk Oxehammer af Hjorle- 

 lak, fundet tilligemed et andet, ikke opbevaret, Benred^kab, i et 

 Lag af Saltvandsmuslinger ved Norreaaens Udlob i Gudenaaen ved 

 Flodbro, og skjsenket til Museet af Hr. Postrevisor Klee. 



Hermed have vi givet en kort Fremstilling af vore Undersogelser 

 og lagltagelser, saavidt disse liidtil i denne speciellere Retning ere 

 naaede, og vi have nu kun lilbage i nogle Slutningsbetragtninger 

 ligesom at sarnie Simimen af det vundne Udbytte. Som vore lagl- 

 tagelser nu staae tage vi folgelig ikke i Betsenkning besternt at 

 udtale, at alle disse Dynger af aabnede Osters og andre Mus- 

 linger, der ere blandede med Trwkul, Potteskaar, ituslaaede Dyre- 

 hen, og forskjellige Redskaber og forarbeidede Stykker af Ben 

 og Sten, ere opstaaede ved Menneskers Virksomhed i Landets 

 celdste Bebyggelsestid, eller i den saakaldte Stenalder. Men for- 

 holder dette sig saaledes, saa feile vi heller ikke i at tillaegge 

 disse Dannelser, der allerede nu kunne spores at vaere udbredlo 

 over en saa stor Straekning af Landet, en saerdeles hoi Grad af 

 Interesso for vore Kundskaber baade om Landets aeldre Nalurfor- 

 hold og om dets tidligste Beboere. Som historiske Mindesmaerker ville 

 disse Opdyngninger af Affaldet fra Urindvaanernes Fodemidlcr 

 og af deres Redskaber, kunne tillaegges lige Vaerdi med Grav- 

 hoiene, ja i visse Retninger ville de endog give Oplysninger, som 

 man hidlil ikke har kunnet, erhverve sig fra disse. Det er maaskee 

 vanskeligt lige i Begyndelsen af en ny Undersogelsesrajkke at an- 

 give, hvilke Punkter der efterhaanden ved denne ville kunne bely- 

 ses; men selv med det forhaandenvaerende, forholdsvis ringe Ma- 

 leriale, og altsaa holdende os alene til hvad der i det Foregaaende 

 cr omtalt, see vi os allerede nu island til, saavel at kunne anfore 

 nye vaesenllige Oplysninger til Landets Culturforhold og Fauna i 

 Slenalderen, som ogsaa at kunne fremsaelte viglige Sporgsmaal , 

 paa hvilke vi med Tiden ad den her indslaaede Vei sikkert tor vente 

 lilfredsslillende Svar. Man maa nemlig vel laegge Maerke til det viglige 



*) See Oversigterne for, 1848 S. 7. 



