54 



der fresmtiller de skionne Former i deres Idcalitct, eller slicber 

 at aabenbare Skionhedsideen i sin fuldc Klarhed, i fuldendt Ecn- 

 hed nied en idealskion Form. Herlil er dog for Konslen, den af- 

 bildende og dannende, Nalurens Skole en uundvaerlig Nodven- 

 dighed. Del er der, hvor den skal laere Formernes Sandhed; 

 hvor Livet, det besiajlende Princip for Skionhcd i den ydre Skik- 

 kelse, skal aabenbares for Konslnerens Blik; og hvor bans Aand 

 og Begeislring skal naeres og slyrkes ved det Slore og Sublime i 

 Naliir-Pha^nomcner og Skikkelser, hvis rene Indlryk allid ere af en 

 hoist velgiorende Virkning paa Indbildningskraften. — Vi lor 

 saaledes endog 1 detle Tilfaclde udtale, hvad der syncs at blive 

 det endelige Resultat af enhver speculaliv eller sesthetisk Betragt- 

 ning af denne Gienstand; Skionheden i dens Idee aabenbares ved 

 Konsten; i dens Elemeriter og i dens Sandhed, ved Naturen. 



Opfatningcn, Anskuelsen, Tilegneisen af disse Naturens Skion- 

 hedselementer udkraever allerede den Betingelse, jeg ovenfor 

 neevnte: Udvikligen af den herlil fornodne indre Skionhedssands — 

 Smagen for det Naturskionne, eller Evnen til at see det. Denne 

 Smag kan imidlertid blive slaaende ved Opfalningen af disse Ele- 

 menler i Nalurens ydre Realilet; og denne Art af Naturbeskuelse 

 er den egenllige og almindelige, der bringer os ligesom til en 

 umiddelbar Contact med enhver, organisk eller uorganisk Natur- 

 skikkelse. Der gives en saadan Beskuelse af Naturvaesener, hvor- 

 ved vi ligesom umiddelbart optage deres Vaesensbillede i vor Siael; 

 hvorved vi blive os en saadan virkelig, sandselig, legemlig Natur- 

 skikkelse bevidst, i det vi fordybe os i dens sajregne Form, ogstraebe 

 giennem denne at giore Gienstanden levende i os eller i vor Fore- 

 stilling. Men en saadan umiddelbar Naturbeskuelse er derfor endnu 

 ikke en Skuen af det Naturskionne i og for sig selv; endnu mindre 

 en Opfatning deraf med Konslnerens Syn. Hiin Beskuen gaaer i 

 Skionhedens Sphaere ikke videre, end til at modlage det indvorles 

 Indlryk, eller den Stemning ved Beskuelsen af den elementare 

 Naturskionhed, hvilken jeg ovenfor naevnede som den egenllige og 

 almindelige Virkning, denne Art [af Skionhed udovcr paa Siaelen. 

 Til at opdage og betragte den fra et Synspunkt, hvor vi see 

 det Skionne i Naturen som Elementcr for Konstens ideale Skion- 



