I 



85 



Academie Royale de Belgique: Coniple rendu des sceances de la 



commission royale d'histoire Vol. XVI. 

 Ram. Francisci Sonnii ad Viglium Zuichemum epislolae. Bruxelles 



1850. 

 Henri le Docte: expose generale de ragriculture luxembourgeoise. 



Bruxelles 1849. 

 Samme : memoire sur la chemie et la physiologie vegelales el sur 

 ,, ragriculture. Bruxelles 1849. 



Model den 25''« April. 



Etalsraad, Professor Molbech forelajste: En Meddelelse om 

 Botta's og Layard's Opdagelser af assyriske Monumenter ved JV«- 

 nive, og om de i den Anledning reisle kritiske Tvivl. 



Na:st efter de store Opdagelser, som have giort Champollions 

 Navn udodeligt, og i hvis Folge det, i Aartusinder af Historien til 

 Sagnenes og Mylhernes Uvished og IVlorke overladte, egyptiske 

 Folks Cultur og Civilisation af Gravhulernes Nat er bragt for Da- 

 gens Lys, har intet Forelagende af saadan Art vakt storre Op- 

 ma^rksomhed og Forundring i don hele cultivercde Verden, end de 

 af Franskmanden Botia og Englaenderen Layard i de sidste Aar 

 foretagne Udgravninger ved Bredderne af Floden Tigris, i det 

 gamle Assyrien. Dette Land^ med det babylonisk-assyriske Rige, 

 som horer til de tidligste, hvis Navn (men heller ikke meget meer 

 end det blotte Navn) fra Menneskeslaegtens forhistoriske Tider var 

 bevaret i nogle af det gamle Testamentes Boger, og i faa levnede 

 Sleder hos langt sildigere grceske Forfattere, er derved pludselig 

 blevet Gienstand for historisk og archaeologisk Forskning. Det er 

 ikke allene Rigets for halvtredie lusinde Aar siden af Jorden for- 

 svundne Hovedstad Ninive, med de Assyriske Kongeborge, man 

 antager at have opdaget i nogle af de vidt udstrakte Jord- og 

 Gruusbanker paa den venstre Bred af Tigris, til hvilke Landels 

 sildigere Folkeslammer fra umindelige Tider have knyttet dunkle, 



