90 



delige Hovedlraek af deres Charaktcristik, vil jeg kiin tilfoie: 

 at overhovedet de Gienstande, der forekomme i disse plasliske 

 Afbildninger, iiden Tvivl deels ere af religios-syiiibolsk, deels af 

 monumenlal-historisk Art, og maa antages at finde Oplysning i de 

 vidlloftige Kile-Indskrifter, der fandles saa hyppigt anbragle ved 

 og imellem de indvendige Basreliefs; men, som det synes, ingen- 

 sieds udenpaa Murene, Det er overhovedet Oigesom paa en stor 

 Decl af Egyplernes Monumenter og Gravinalerier) religiose Pro- 

 cessioner, Krigsoplrin og krigerske Triumphtog til Erindring om 

 Kongernes Seiervindinger og Erobringer, som her foreslilles. Man 

 seer der, ligesom i Egypten, Kongens Person, udmserket vcd 

 forlrinlig og praglfuld Dragl, fulgf af sin Vizir, af Gildinger, 

 Vaabendragere, Rigets Store, og vaebnede Ma^nd, m. m. Andre 

 Basreliefs forestille Slaeders Beleiring og Indtagelse, med flere 

 Krigsscener, hvori Kongen personlig deeltager; nogle vise, hvor- 

 ledes fangne Fiender eller Oprorcre paa grusomme Maader strafTes 

 eller aflives; og alter en anden Raekke indeholder Scener af et 

 praegligt, kongeligt Giaeslebud, hvorved Flandin erindrer om Be- 

 skrivelsen i Esthers Bog over det store Gilde, som Ahasverus 

 giorde „paa Susan Slot for alle sine Fyrster og Svende, og de 

 Maegtigsle af Persien og Medien/' o. s. v. Jeg bemaerker endnu 

 kun, at de i Palladset ved Khorsabad forefundne mythiske og sym- 

 bolske Figurer, eller Afgudsbilleder^ ikke ere mange; og at blandt 

 dem isaer udmgerker sig menneskelige vingede Figurer med Hovedet 

 af en Hog eller Orn, og Sphinx-artede Skikkelser, sammensatte 

 af Tyrens eller Lovens Krop i gaaende Stilling, forsynet med store 

 Vinger og et menneskeligt Hoved, staerkt skiaegget og bedaekket 

 med en Hue eller Tiara af charaklerislisk Form. 



Med Hensyn til Slilen i disse majrkvaerdige Konst-Monumenter, 

 da finder man i de tidligste Beretninger af^o/faselv, og af Flandin^ 

 for saa vidt en vis Afvigelse, som hiin, fra det forsle Oieblik af, 

 i dem fandt en paafaldende og ganske nger Liighed med de laenge 

 bekiendte gammel-persiske Billedvaerker i Ruinerne af Persepolis; 

 Flandin derimod synes, meer end Botta, at have sect Monumenterne 

 fra Khorsabad med et Slags Enthusiasme og Forkiaerlighed, som 

 ikke er ualmindelig hos Opdagere. Efter bans Mening er „den as- 



