95 



rialier. Derlil horer ogsaa en ikke nnge Deel Oldsager og for- 

 skiellige Gienstande, fundne ved Udgravningen afNiinrud-Palladsel; 

 og vi kunne taenke os endnu meget af saadan Art begravel i Jor- 

 dens Skiod; da Layard, eftcr sin forslandige Plan, for at kunne 

 bringe saa meget mere af Bygningens Grund, og af de med 

 Konslvaerker prydede Va?gge for Dagen, indskra?nkede sig lil at 

 lade ligesom Miner eller Gange udgrave, langs med Indermuren 

 eller Veeggene i de slorste Sale og Gallerier, hvis hele, cngang 

 frle og aabne, Rum, blev urort af Hakken og Spaden, og opfyldt 

 med den Jordmasse, hvormed del i Aarlusinders Lob var over- 

 dynget. .ldu/1 tnuu-i rj')iUU))\ -^^i) vj6^ 'h; oi^l-jhy'iM irl uoij 



Vilde man nu endog kun blive slaaende ved Bygningsmaaden 

 af Palladserne i den mesopolamiske Tigris -Slelte, da ere de Op- 

 lysninger, som Udgravningen af Nimrud have givel, hoist inleressanle. 

 Jordbundens Beskaffenhed, og Bellggenheden i Naerhed af den store 

 Flod, giorde det nodvendigt at sorge for konstige Hoider lil An- 

 IsBgget af saa store Constructioner. Uhyre Grundvserker eller Op- 

 niuringer af Teglsteen og Leer, til en Hoide af 30 — 40 Fod, dan- 

 nede derfor den ophoiede horizonlale Grundflade, hvorpaa man 

 opforte Bygningens Mure, og som man imellem disse beda)kkede med 

 et Gulvlag, i Almindelighed af samme Slags soUorrede Steen („ww- 

 burnt brick**.) Udgravningen behovede derfor aldrig at gaae dy- 

 bere, end til denne Grundflade (^platform'*}; og hvor man naaede 

 denne, dannedes ved Gravning en horizontal Minegang, indlil man stodte 

 paa den forste Muur, hvis Retning derpaa fulgtes ved Gravningen, 

 indtil man fandt Port- eller D6r-Aabninger, som forte ind i VflB- 

 reiser eller Gallerier. Ved Indgangen til de storste af disse Aabninger 

 fandtes, som Vogtere, et Par af de ovenfor omtalte gigantiske, af 

 Menneske og Love eller Tyr sammensatte Figurer; og Beskrivelsen 

 over Opdagelsen af den forste, og som det synes en af de storste 

 af disse Colosser, over Virkningen, som Synet af den giorde paa 

 Araberne, der flokkeviis ilede til Sledet fra en vid Omegn, da 

 Rygtet spredtes om „Nimrud selv'% der var stegen op af Jorden, 

 og over Maaden, hvorpaa Colossen haevedes op af sin Grav, efler 

 halvtredie tusinde Aars Hvile — horer til de interessanteste Fortael- 

 linger i Layards Bog. — Jeg vil endnu kun, blandt den uover- 



