99 



Museum , hdrer til det vigligste og kostbarsle Udbytle af Layards 

 Udgravninger i Nimrud, saaledes maae vi ogsaa dertil regne de i 

 Elfenbeen udskaarne Konslsager, hvoraf det lykkedes ham at 

 bringo en betydelig Mxngde i nogenlunde bevaret Tilsland til 

 England, hvor man ved en sindrig Opfindelse (nemlig ved at koge 

 dem i en Opiosning af dyrisk Gelee) bar vaeret i Stand til at re- 

 slaurere disse Konslsager, hvori Tiden havde udtorret og forla^ret 

 den gelatineuse Deel af ElfenbenelO- 



Det er let at ta3nke sig, hvor stor Overraskelsen maatte blive 

 i den laerde archaeologiske Verden ved Opdagelsen af jorddaekkede 

 Ruiner, Levninger af kongelige Paladser, og maerkvaerdigeplastiske 

 Monumenter, Konstarbeider og Inscriplioner, ved hvilke pludselig, 

 som ved et Trylleslag, den ene af Vest-Asiens aeldste, navnkun- 

 dige Staeder, det af Ninirod eller Assur anlagte Ninive, som 

 Moses eller Genesis forste Gang naevner i Fortaellingen om Jor- 

 dens Bebyggelse efter Syndfloden, (X. 9. 10.) skal va)re frem- 

 kommet for Dagens Lys ; efterat man i halvtredie tusinde Aar kun 

 havde vidsl af denne Stads Undergang eller tolale Odelaeggelse at 

 sige. Det er bekiendt, at foruden hos Moses naevnes Ninive hos 

 tre af det Gamle Testamentes smaa Propheter, Jonas ^ Nahum og 

 Zephania, om hvls Levetid (800, 5 eller 400 Aar f. Chr.) de forekom- 

 mende Angivelser eller Formodninger i den nyere bibelske Kritik og 

 Chronologie ere meget usikkre og afvigende. Spaadommene hos Alle 

 tre stemme overeens i deresUdlryk; at Ninive skulde Igegges ode, 

 dens Kongeborg bortskylles af Flodens Vande, dens Navn udsletles af 

 Menneskenes Erindring; den skulde forvandles til en eensom og tor 

 Orken, eller, som Nahum udtrykker sig GI- 9.) »Ninive er som en 

 Dam fuld afVand; men det skal borlflyde — Portene hos Yandet skulle 

 oplades, og Palladset skal forgaae"; o. s. v. Hvad man endog vil 

 sige om disse Prophetier, saa er deres Indhold blevet opfyldt, og 

 Ninive forsvundet af Jorden efter den Persiske Erobring. Om 

 denne finder man hos de Gamle en dobbelt Beretning; den ene hos 

 Diodor fra Sicilien, som har fulgt den aver 300 Aar ©Idre graeske 



') Hike mindre end 44 Stykker af saadanne udskaarne Konslsager, eller Frag- 

 menter af samme, ere beskrevne af Mr. Birch i „Transactions of the Koyal 

 Soc. of Literature^\ New Series. Vol. I. 



3 



