100 



Hisloriesliriver, Ciesias, hvis assyriske og persiske Historic j 20B6ger 

 cr labl, paa de Brudstykker naer, som ere bevarede hos Diodor og 

 nogle Andre. Det er hos ham, man finder den bekiendte ForlaBlling cm 

 den mediske Hovding Arbaces, og bans Opror mod Assyrernes 

 Konge Sardanapal, dcr eflcr et labl Slag indeslutlede sig i Ninive, 

 hvor han paa Iredie Aar udholdt Mederncs Beleiring, indlil Flodcn 

 Euphrat, ved en pludselig Sligen af dens Vande (et Phaenomen, 

 der undertidon endnu skal indlra?ffe) oversvommede Egnen, og 

 borlrev en betydelig Decl af Ninives Mure, Sardanapal, der nu 

 mislvivlede om la?ngere at kunne modslaae sin Fiende, indeslutlede 

 sig med sit Harem, sit Hof og alle sine Skalte i det Indre af sin 

 Kongeborg, lod slikke lid paa Palladset og saaledes endte sitLiv; 

 efterat han allerede i Begyndelsen af Beleiringen havde borlsendl 

 sine Sonner og Dollre til en af sine troe Salraper i Paphlagonien. 

 Mederne traengte da giennem Aabningen paa Sladsnuiren ind i 

 Ninive, hvis Indbyggere Arbaces vel behandlede skaansomt; men 

 nodte dem til at romme Sladen, lod dem fordeles omkring i Lands- 

 byer, og sloifede Ninive aldeles^J. — Delle maalle man saaledes 

 betragle som den lidligere Erobring og Odelaeggelse ved Mederne 

 (en rnedisk Erobring af Ninive omlaler ogsaa Herodot. I. 185.) 

 hvorved er at erindre, at Clesias hos de Gamle ikke havde noget 

 saerdeles godt Lov for sin Trovaerdighed, eller historiske Kritik; 

 og at Berelningen om Sardanapal , der i ovrigt i sine Grundlraek 

 har et historisk Praeg, i hvert Tilfaelde maa saeltes tilbage i en 

 fiern og uvis Sagntid. 



Langt mere historisk sikker er Erobringen og Odelaeggelsen 

 af Ninive ved den mediske Konge Cyaxarcs, der vilde hsDvne sin 

 Faders Nederlag og Dod; hvorom Herodot i stor Korthed fortseller 

 (1.102. 103. 106); i det han henviser til sin Historie af Assyrerne 

 og Mederne, som enten aldrig er skreven, eller er labl. Dog 

 taler han endnu paa et andet Sled (I. 178) om Ninives Odelajg- 

 gelse, hvor han tilfoier: at efter den Tid blev Babylon det assy- 

 riske Riges Hovedstad. — Undtager man nu de faa, enten mythi- 

 ske eller eventyrlige, Sagn om Ninus, som den forsle Stifler af 

 Ninive (henved 2300 A. f. Chr.), om bans Begravelse i Palladset 

 «) Diod. Siculi Hist. Lib. IL cap, 24-28. 



