_iq7 



Omleendigheder vcd Riiinernes Beskaffenhcd blive os herved for- 

 staaelige; saaledes f. Ex. at man allevegne kun finder den undersle 

 Deal af overordenllig tykke, men ikke meget hoie Inder- og 

 Ydermiire, med deres udhugne Konstprydelser og Inscriplioner, 

 vel bevarede; men derimod intet Spor til nogen Overbygning, 

 af Tag eller Filler. Man veed, del horer overhovedet ikke til 

 Orientens Skik, at bygge i Hoiden; ikke at have hoie, men vidt- 

 loftigc Boliger; ligesom de fladej med RaekvsDrk eller Brystvaern 

 forsynede Tage, endnu ere almindelige hos Maurcrne, Araberne, 

 Tyrkerne og andre oslerlandske Nationer. Naar nu Alt, hvad der 

 i de assyriske Palladser reisle sig over Murene, var Trcevoerk og 

 Soiler af Tree, og naar, som Spor vise, disse assyriske Kongeborge 

 for en stor Deel ere blevne odelagte ved Ild^^): da bliver det saa 

 meget lettere forklarligt, at dennes Virkning paa det torre Traevaerk 

 maa have vaeret pludseligt faengende og med voldsom Hast for- 

 taerende. Men hvorledes forklare vi da Aqu for en stor Deel yp- 

 perligt bevarede Tilstand, hvori man har fundet de Konslinonu- 

 menter, hvormed Murene vare beklaedte ? Det synes jo uund- 

 gaaeligt, at baade det nedstyrlende Tag, og den mere langsomt 

 og efterhaanden nedfaldende Deel af Murene, ovenover Kalksteens- 

 tavlerne, maatte tilfciie de i disse ophoiet udhuggede Figurer bety- 

 delig Skade. — Men her har Fergusson paa en sindrig Maade viist, 

 hvorledes netop en Bygningsmaade, som den af ham forudsatte, 

 har kunndt redde Konstvaerkerne fra Undergang ved og efter Bran- 

 den. Denne har nemlig i Hallerne og Salene slet inlet Stof, ingen 

 belydelig Naering kunnet fijide; med Undtagelse af de smekkre 

 Trae- Soiler, der bare Bielkevaerket og Palladsets hele Over- 

 bygning. I denne har llden forst og isaer grebet fat; det 



") Dette gielder bl. a. om alle de udgravede Pallads-Ruiner ved Khorsahad, Et 

 nffsten sikkert Beviis paa at de efter en Erobring ere satte i Brand, efterat 

 vaere forst udplyndrede, har man deri, at der (som Bolta bcrelter) ved deres 

 Udgravning ikke i Griiset er fundet nogen Gienstand, enten af 31etal, Leer, 

 eller nogen anden varig Materie. Anderledes forholder det sig i det mindste 

 med en Deel ai' ISimruds-Rninerne, hvor mange og forskiellige Slags Oldsager 

 (bl. a. de ovenfor naevnte nijerkvaerdige Elfenbeensarbeider) efterhaanden 

 findes i Gruset. 



