128 



hundreder, for at Ruinerne kunde overdynges med Jordlag, som 

 reent skiulte dem, naar det ikke var skeet ved saadanne Natur- 

 begivenheder, som de, der i faa Timer aldeles begrov Herkulanum 

 og Pompeii under Vesiivs Lavaslrom og Askeregn. — Skulde da 

 Herodot og Ctesias, neppe to hundrede Aar efter Sladens Under- 

 gang, ikke have kiendt eller omtalt dens pra^glige Levninger, ja 

 ikke engang med Sikkerhed have kunnet angive dens Beliggenhed? 

 Disse og flere af Dr. Hoefer fremforte historiske og geogra- 

 phiske Tvivl synes ved forste Oiekast at kunne vajkke endeel kri- 

 tiske Betaenkeligheder imod den afgiorte Vished , hvormed man 

 umiddelbart efter Boltas og Layards forste store Udgravninger 

 ved Khorsabad og Nimrud erklasrede disse Ruiner for Levninger 

 af Ninus* og Sardanapals Stad, og de fundne Dilledhuggerarbeider 

 for Vserker af Assyrernes Konst. — Hvorledes, sporger han, kunde 

 man soge Ruinerne af Assyriens Kongestad paa hiin Side af Ti- 

 gris, da man, lige fra det aeldste Sled, hvor Assyrien na?vnes i 

 det G. Testamente (Genesis, H. 14) bar vidst, at Tigris var Assy- 

 riens Graendse mod Osten? — „Det er," siger han, „ligesom hvis 

 man om et Par tusinde Aar vilde soge Paris paa hiin Side af 

 Rhinen." — Uheldigviis har Dr. Hoefer ikke giort sig noie nok 

 bekiendt, hverken med den hebraiske Grundtext, med Sepluaginta, 

 ja ei engang med Vulgata, paa det Sted, han paaberaaber sig som 

 et af sine floved-Argumenter. Ordcne i Grundtexten om Floden 

 Tigris eller Khidekel, bem£erke ligefrem : „ipse vadens aw^e Assur"; 

 eller som der staaer lYulgata: „ipse vadit cow^ra Assyrios"; ikke, 

 som bos Hoefer: „Le Tigre coule d VEst de rAssyrie"-'). — 

 Ligesaa tydeligt bliver det paa flere andre Punkter af Hoefers 

 Fremslilling, at han, med sin kritiske Hypothese for Oie, har 

 vaeret alt for hastig og alt for lilboielig til at oversee meget, der 

 staerkt taler imod denne. Hans archseologiske og historiske Grunde 

 ere endnu meget svagere, end de geographiske. Han har ikke 

 kiendt, eller ikke taget Hensyn, hverken til mange Oplysninger af 

 Monumenterne, som allerede Layard i sit Reisevaerk har givet ; 

 eller til Rawlinsons Fortolkninger aC Obelisk-Inscriptionen. Maa- 



S') Jfr. de herom meddeelte Oplysninger i Revue archeologique. 7me Annee, 

 Oct. 1850. p. 430. 31. 



