ioO * 



omgikkes ban i en forlrolig Kreds med A. S. Orsled, Ohlenschlaeger 

 og Sleffens, Maend, hvis Navn og Berointhed slra?kker sig langt ud 

 over deres Fa^dreland. Med sin beromte Broder deelle ban Inter- 

 esse for dyb philosophisk Granskning, med Ohlenschlager et af 

 Poesien let grebet Gemyl, med Steffens Lyst og Evne til ved 

 Taenkning at udforske Nalurbcgivenhedernes dybere Sammenhaeng; 

 men som experimenterende Naturforsker stod ban ene og boit 

 over de fleste Samlidige paa hele Jorden. Del varede imidlertid laenge 

 forend ban som saadan naaede del Standpunkl, der bar skabt en ny 

 UdviklingsretningiPbysiken, og banet Veien for bine store practiske 

 Anvendelser, som allid ville blive etaf vorTidsSaerkjcnder, og deri var 

 Orsled nelop r\iegel forskjellig fra flere beromte Naturforskere, 

 der anvendle deres bele Liv for at udvikle een beldig Idee, eet 

 lykkeligt Greb, som de i Ynglingsalderen bave gjort, at ban forst som 

 moden Mand sendle sin store Opdagelse tilsyneladende na?slen uden 

 Forarbeider, men ikke desmindre fuldfaerdig ud i Verden, og ban 

 bar ikke bebovel at tags noget tilbage af del, bvormed ban udrustede 

 den fra Begyndelsen. 



See vi ben til bans tidligsle Arbeider, da iagttage vi, bvorledes ban 

 baelder snarl til den ene, snarl til den anden Side af Videnskabeligbeden, 

 og foler Lyst og Evne til at forsoge sin Kraft paa de meest forskjellige 

 Gjenslande, Paa bans forste akademiske Priisskrift om del poeliske 

 og prosaiske Sprog fulgle et Priisskrift om Modervandels Oprin- 

 delse, Nalur og Nytle, og derpaa en Doctordispulats »de forma 

 melaphysices naturae externae." 



Med detle sidste Vaerk begynder bans forste besleml udpraegede 

 videnskabelige Periode, som culminerede og paa en vis Maade slutlede 

 med bans ^Ansicblen der cbemiscben Nalurgesetze". Af denne Bogs 

 Hovedafdelinger bandler en om Raekkerne af de cbemiske SlofTer. 

 Forfalleren viserberi, alCbaracleristiken af de forskjellige Raekkermaa 



1846: Det italienske Videnskaberncs Selskab i Modena. 



— Det naturvidenskabelige Selskab for Canton Vaud i Lausanne 



— The british association (correspondeiende Medlem). 

 1848: Det philosophiske Facultet i Prag (Doctordiplom). 



1850: Videnskabernes Selskab i Madrid (corresponderende Medlem). 



1850: Studenterforeningen i KjObenbavn (iEresmedlem). 



