154 



1^/4 Milliondele for een AlmosphaBres Tryk. I del folgende Aar 

 oplog han alter Sagen, da imidlerlid el Arbeide af Colladon og 

 Sturm over samme Gjensland var udkommet, hvori de vel i del 

 Hele bckrsBfte Orsteds Forsog, men dog erholde Sammenlryk- 

 ningen til 50,5 Milliondeel. Der opslod i Anledning af disse Forsog 

 en Meningsforskjellighed med Hensyn til Beregningen af Glassels 

 Sammenlrykkeljghed, idet Colladon og Sturm beregnede den 

 efler Glaslaengdernes Sammentrykning ved Irykkende Kraefter, 

 medens Orsted sogte al beslemme den ved direcle Forsog i sit 

 Apparat. 



Der viste sig hervcd nogle ganske meerkva^rdige Forhold, idet 

 Samnientrykkeligheden af Vand, hvori en Maengde smaa Glasstykker 

 vare kaslede, fandtcs langl storre end man af de enkelte Massers 

 Sammontrykkeliglied kunde vente. Orsted meenle, al dette Forhold 

 var afhacngig af en Tillraekning mellem Glasstykkernes Overflade 

 og Vandel, og vilde have fulgt dette Phaenomen; men andre Ar- 

 beider forhindrede ham i al udfore dette. 



En anden af Orsteds Undersogelser, som slaaer i noiesteForbindelse 

 hermed, er over den ved Vandets Sammentrykning udviklede Varme. 

 Allerede i 1833 foretog han en Raekke Beregninger over sine 

 dertil horende Forsog og kom, under den Forudsa^tning, al der 

 ved denne Sammentrykning udvikler sig for hver AlmosphaBres 

 Tryk en Varme af V40 af en Grad Celsius, til del Resultal, al Van- 

 del sammenlrykkes 46 Milliondele for hver Atmosphseres Tryk. 

 I 1845 provede han denne Varmeudvikling ved Vandets Sammen- 

 trykning ved Hjselp af den Ihermoelectriske Varmemaaler, hvorved 

 han erholdl Varmeudviklingen for hver AlmosphaBres Tryk = V49,3 C. 



Ogsaa over Luftens Sammentrykning har Orsted foretaget For- 

 sog, i Forening med Capilain Suenson, hvortil de benyttede, deels 

 en Quiksolvsoile af 19 Fods Hoide, hvor man beslemle Sammen- 

 trykningen ved Maal, deels Vindbosser, hvor man beslemle denne 

 ved Vaegt. Disse Forsog gave del Resultal, al den Mariotteske 

 Lev gjaBlder for TaBlheder, der ere noget over hundrede Gauge 

 storre end Luftens TaBthed er ved Almosphasrens saedvanlige Trykfor- 

 hold, og al der ikkun ved Overgangen til den draabeflydende Til- , 

 stand indlrsede andre Forhold. Senere Undersogelser, issBr af« 



