158 



Slor var den Virkninpf, som disse Opdagelser frembragle i 

 den nalurvidenskabelige Verden. Physikerne og Chemikerne have 

 i Almindelighed del slore Forlrin fremfor de andre Dyrkere af 

 Naturvidenskaberne, at deres Opdagelser let kunne proves og 

 derfor ogsaa let finde Indgang i Vidcnskaben. Detle var nu i hoi 

 Grad Tilfa^ldet med Orsleds Opdagelse; thi den kan proves med et 

 ineget lille galvanisk Apparat og en Magnelnaal, der er i enhver 

 Physikers Haender, og denne Omstajndighed i Forbindelse med den 

 uneglelig allerede dengang meget'»udbredte Formodning om Electrici- 

 tetensogMagnelismensSammenhaeng kan forklare, hvorfor denne Los- 

 ningaf Gaaden fandten saa alinindellg Gjenklang i Europa. Forfatleren 

 af denne Fremstilling, som var i Udlandet da Opdagelsen skeete, 

 og i Breve fra Orsted blev underretlet om samme, havde hyppigen 

 Leilighed til at iagtlage den forskjellige Virkning, som Bekjendt- 

 gjorelsen gjorde, idet Nogle, niindre forlrolige med Videnskabens 

 Tilsland, i de simple Experimenter ikkun vilde see laenge bekjendle 

 Kjendsgjerninger, medens Andre deri saae Losningen af Opgaver, 

 som laenge havde beskjaeftiget Videnskaben. Snart fandt Orsted 

 alligevel den fulde Anerkjendelse, som han fortjente; maaskee 

 hurtigere end nogen anden Opdagelse blev denne indlemmet i 

 Videnskabens Samling af velbegrundede Erfaringer, og snarl 

 begyndle dens store Indflydelse paa Forklaringen af Naturphajno- 

 merne og paa Physikens hele Udvikling at traede frem. Enkelle 

 vilde i aeldre Skrifter finde Spor til denne Opdagelse, og jeg anseer 

 det for meget rimeligt, at een eller anden Physikrr bar seet dcr- 

 hen horende Phaenomener og oplegnet dem; men ikke den Mand 

 er Opdager, der seer et Phaenomen og hverken forstaaer dets 

 SammenhaBng eller Belydning, men derimod den, der brin~ 

 ger sin lagltagelses Betydning til sin egen og Videnskabens 

 Bevidsthed. Saaledes gjorde Orsted, ingen har gjort det f5r ham, 

 og han er den ubeslridle Opfinder af Eleclromagnelismen. Man 

 har med Retle beundret den Sikkerhed, hvormed Orsted gik frem 

 i denne Sag, han havde her ingen i denne Videnskab Ligeberet- 

 tiget, med hvem han kunde raadfore sig, og bans naermeste Publi- 

 cum havde ikkun en lidet vaegtig Stemme i denne Sag, men den^ 

 hele Form af bans latinske paa samme Dag over hele Europa] 



