159 



udsendte Program viste at han vidsle, hvad denne Opdagelse havde 

 at betyde. 



Det kan ikkc her vaere min Opgave at skildre denne Laeres 

 senere Udvikling, hverken den theoretiske fra Orsleds Opdagelse 

 indtil Faraday's Magneto-Electricitet, og den dermed i Forbindelse 

 slaaende Diatnagnelisme, hvorlil Orsted ligeledes leverede intcres- 

 sante Bidrag, eller den prakliske indlil de electriske Telegrapher 

 og den bevaegede Magnets Anvendelse til at frembringe en gal- 

 vanisk Strom, og det maa derfor vaere her tilslraekkeligt at 

 bemaerke, at han fulgte denne Udvikling med den Glaede, hvormed 

 en Fader seer en Sons selvstaendige og uafhaengige Udvikling i 

 Livet. Man har undertiden beklaget, at Orsted ikke senere igjen 

 tog kraflig Deel i denne Udvikling, men man maa betaenke, at Op- 

 dagelsen med mere eller mindre Livlighed oglnleresse blev provet 

 og udvidet af enhver Physiker i Europa, og at Opdageren selv, 

 efter at han havde indtaget sin hoie Plads, vel kunde frygle for, at 

 smaa Tilfoininger og mindre betydelige lagttagelser vilde synes 

 trivielle og intelsigende imod det, • han allerede havde udrettet. 

 Iblandl de Arbeider, som her komme i Betraglning, bor 

 der dog endnu saerlig fremhaeves bans i Forening med 

 Fourrier udforte Undersogelser over den af Seebeck opdagede 

 Thermoelectricitet. Orsted laeste paa sin tredie Udenlandsreise 

 den 31. Mai 1823, i del franske Akademie en Afhandling om disse 

 Undersogelser, og de vigtigste Resullater af de to beromle Phy- 

 sikeres Arbeide ere : at man kan conslruere thermoelectriske Slotter, 

 men at disses Indvirkninger ikkun for saa vidt tage til, som man 

 paa samme Tid gjor Strommenes Vei kortere, eller som Orsted 

 udlrykker det „Elementer af lige Laengde danne Kjeder, som frem- 

 „bringe ligestore Afvigelser hvor stort endog Elementernes Antal, 

 „kan va^re". 



Jeg vilde ikkun svaekke Indtrykket af Orsleds vigtigste Arbei- 

 der, hvis jeg vilde omtale en Majngde mindre Undersogelser, som 

 han siden udforte; dog maa jeg ikke forbigaae tvende Arbeider, 

 der have en langl slorre Betydning end de andre. 



Det forste er en chemisk Undersogslse, hvorved det lykkedes 

 ham at fremslille en Forbindelse af Chlor med Leerjordens Metal 



