160 



Aluminium. Chemiiterne kjendle paa den Tid mange Methoder til 

 at tilveiebringe Elemenlers Clilorforbindelser, men 'den af Orsted 

 angivne var ny, og den er bleven meget viglig, fordi den bar laert 

 OS at frembringe Chlorider af mange Stoffer, som vi ellers enten' 

 slet ikke, eiler ikkun med slor Vanskelighed og Bekostning kunde 

 fremslille. Med vaesentlig Nytle kan den ikkun anvendes, hvor 

 Chlorforbindelserne ere flygtige. Methoden var denne: ban blandede 

 Leerjord med Kul, opvarmede Blandingen til Rodglodheden i et Por- 

 cellainsror, og ledede tor Chlorluft over samme; Kullet Ireeder her i 

 Forbindelse med Leerjordens lit, medens Chlorel forener sig med 

 Leermetallet. Begge Forbindelser ere flygtige, men Chloraluminium 

 fortaelter sig ved Afkjoling til et fast Legeme, medens Kuliite gaaer 

 bort som Luft. Orsted tilberedte paa samme Maade Chlorkisel, of 

 andre Chemikere have senere brugt Methoden for at frembringe 

 Chiorforbindelser af mange andre Grundstoffer. Orsted sogle alle- 

 rede at udskille GrundstoflPerne selv af disse Forbindelser, og valgte 

 dertil det Middel, som senere med saa meget Held er bleven 

 benyllet, nemlig Kalium. Men dengang (1824) var detle Metal i 

 det mindste hos os meget vanskeligt at erholde, og ban anvendte 

 derfor Kaliumamalgam, som gav ham ikkun meget utilfredsstil- 

 lende Resultater. 



Den anden Undersogelse er af physisk Natur og vedkommer 

 Haarrorskraften, som ban prover derved, at han daekker den ene 

 Ende af et boiet aabnet Glasror med en gjennemboret Daekplade 

 af forskjellige Stoffer, hvis Haarrorskraft skal proves. Da nu Haar- 

 rorskraften ikkun er afhaengig af den Substants, hvori Aabningen 

 er anbragt og dennes Diameter, vil Hoideforskjellen i de 2 Ror 

 udlrykke Kraftens Indflydelse i Pladens Aabning, en Forskjel, der 

 som bekjendt forsvinder, naar det flydende Legeme er af den Be- 

 skaffenhed, at del fuldkomment befugler Haarrorets Sidevaegge. 

 Resultaterne af Forsogene med dette smukke Apparat ere uheldig- 

 vlis ikke bekjendlgjorte. 



Jeg kommer nu til den sidste Periode af Orsteds videnskabe- 

 lige Virksomhed, den, som jeg folcr mig mindst skikket til at 

 bedomme; jeg mener den Periode, der kan betragles som reprae- 

 senteret i hans »Aanden i Naluren**. De hertil horende Arbeider ere 



