163 



erhvervet sig varige Forljenester af den danske Lilleratur i Almin- 

 delighed, og foruden mange Afhandlinger, der tildeels ere optrykte 

 i bans „Samlede Skrifter", tog ban en vaesentlig Deel i Discussio- 

 nerne over de indleverede Anmeldelser. Hans Interesse for Spro- 

 gels Reenhed bragle bam tidlig til at straebe at indfore en dansk 

 videnskabelig Nomenclatur i Chemien. Vel ere en Deel af bans 

 Forslag ikke oplagne, men Meget bar ved almindelig Brug faaet 

 Haevd, og bans Udtryk, udmaerkede ved Korthed, Boielighed og Be- 

 stemtbed, bave ikke lidet letlet Udviklingen af den danske cbemiske 

 og pbysiske Litteratur. Ogsaa udenfor bans nsermere Videnskaber 

 dannede ban mange nye Ord, som ere optagne i Sprogets Skat. 



Fra bans tidligste Udvikling tiltrak Videnskabens Indflydelse paa 

 Livet, dens praktiske Retning, bam i boi Grad, og mange Afhandlinger 

 vidne om bansBestrsebelse ogsaa at skaffe denne practiske Retning An- 

 erkjendelse i Staten. Herben borer foruden Beretningen om de Born- 

 bolmske Reiser, ^Tanker over Muligheden af at gjore Traeets bedste 

 cbemiske Anvendelse mere almindelig", „Fors6g over enForbedring af 

 Ringning med Klokker" og flere andre mindre lilteraire Arbeider. Den 

 samme Tanke bavde vaesentlig Indflydelse paa bans Forslag til Op- 

 retlelsen af Selskabet for Naturlaerens Udbredelse, der kraftigen 

 underslottet af Nationen i en Raekke af Aar med Held bar virket, 

 og endnu vedbliver at virke til Opnaaelsen af sit Formaal. 



Det var endnu den samme Aandsretning, der bestemte bam til med 

 stor Udboldenbed at arbeide paa Opreltelsenlif en polytechnisk Laere- 

 anstalt, og da Regjeringen i 1829 omsider stiftede en saadan, ansaae 

 ban den Indflydelse, ban bavde derpaa for noget af det Gavn- 

 ligsle, ban bavde udrettet for sit Faedreland. Han vcdblev indtil sin 

 Dod med Uegennytligbed uden Gage at forestaae Stiftelsen som Di- 

 rector, og ban var i den lange Tid en af dens ivrigste Laerere, 

 der belaerende og vaekkende bavde den storste Indflydelse paa de 

 unge Maends senere Udvikling. Laenge efter at de bavde forladt 

 Anstalten, vedligeboldt Orsted sin Forbindelse med dem, og naar 

 han opdagede Talent og god Villie bos unge Mennesker over- 

 fflihovedel, var ban deres ivrigste Talsmand, og sogte ved bverLei- 

 ^wghed at drage dem frem til den Stilling, som ban antog de for- 

 ^Kente, og bvori de kunde slifte Nylte. Jeg bar sely i sin Tid 



I 



