197 



dem, ikke heller visle den Spor af nogensinde at have havt dem. 

 Formen af Kjaebebenet , Rovlanden og de tre foransiddende 

 Spidstaender vare imidlertid saa overensstcmmende med Hun- 

 dens, at der ikke laonge kunde vaere Tvivl om, hvorhen man 

 skulde fore denne Kjaebe. Jeg maa endnu tilfoie, at paa 

 Bakkeskraaningen saae man Spor til Laget i en Udslraekning af 

 30 — 40 Men i ostlig Reining, og ogsaa der kunde man, isa^r hvor 

 det gik ind paa de dyrkede Agre, skjselne Steder, hvor Cardium 

 var mere herskende og hvor Farven var langt mere sortladen. 



Paa Mariagerfjordens Sydside maatte man vente at finde lig- 

 nende Opdyngninger, og nogle korte Udflugler til denne Side 

 bekraeftede dette fuldkomment. Istedetfor at det naermeste Hoiland 

 paa den nordlige Side af Mariagerfjordens Munding i Oldtiden 

 havde veerel oplost i en Ma?ngde af storre eller mindre Oer eller 

 Holme, viser sig det hoie Land, der imod Syd begraendser Mari- 

 agerfjorden, at have vaeret mere sammenha^ngende, og folger med 

 en temmelig steil Bakkeskraent af 40 — 60 Fods Middelhoide Fjor- 

 dens Boininger i en lang Straekning. Paa denne Skraenls ovre 

 Rand eller op imod dens Sider er det nu at hine Opdyngninger af 

 Osiers 0. s. v. ligge, og navnlig fandt jeg dem paa folgende 

 Punkter: 



Idet man fra Faergebroen ved Hadssund folger Landeveien 

 forbi Hadssundskro og fra Lavlandet stiger op ad Skraaningen, 

 seer man strax paa venstre Haand — allsaa Ost for Landeveien — 

 paa Fjordbakkens muldrige SkraDnt en Maengde Muldvarpeskud 

 oversaaede med talrige Brokker af Muslingskaller, og, naar man 

 ledet heraf naermere undersoger Skraentens overste Rand og Furerne 

 i de ploiede Agre ovenfor samme, iagttager man i rigelig Maengde : 

 Oslrea, Cardium, Mylilus og mellem disse Litorina litorea og en 

 enkelt Nassa reticulata. Denne Blandings Beliggenhed i Forbindelse 

 med de i nogle faa Oieblikke indsamlede Flintflcekker (9j, Brud- 

 stykker af Lerkar (2), en lille Flintkile af 2" Laengde og 1^2" 

 Bredde, samt en saakaldet FUnthloky eller den indre Del af en 

 Flint, hvoraf Flintflaekker ere slaaede, forte mig Opdyngningens 

 Natur strax for Oie. 



