201 



neskeknoklerne, idelmindste forsaavidt do hidlil ere iagttagne, ikke 

 mod synderlig Grund kunne antages at have tilhort solve Osters- 

 dyngerne, men sandsynlig ere af en langt senere Oprindelse. — 

 Saminenhaengen med Menneskeknoklernes Forekomst ved Havncie 

 er nemlig at berigtige derhen, at disse ere fundne paa mere end 

 et af de Steder. livor Skaller ifolge den foregaaende Skildring ere 

 ophobede i Naerheden af denne Herregaard eller paa dens Marker. 

 De i vor tidligere Beretning Csee foran S. 24) omtalte Knokler laae 

 i en Skraent ved det Punkt, som ovenfor er benaevnt Teglhrin- 

 ken, og vare ligesom daekkede af et Lag Smaasten, der dannede 

 en Slags BrolaBgning over dem. Med Skallerne bleve de bort- 

 forte til Fyld paa Veien, og derved blev jeg forst opmserksom 

 paa dem. Hvorvidt Skallaget i Skrsenten naermest vilde vaere at 

 betragte som det, vi nu kalde en Kjokkenmodding af Skaller, eller 

 hvorvidt det kunde vsere den overste Ende og Fortsaettelse af det 

 Osters- og Muslingleie, som jeg ovenfor har omtalt ved detle 

 Punkt, kan jeg nu efter saa mange Aars Forlob ikke erindre, og 

 derom kunde jeg paa Stedet heller ikke laengere tilfredsstillende 

 overbevise mig, da Laget og den Del at Skrasnten, hvori det 

 laae, maae, efter hvad man viste mig, antages at vsere belt bort- 

 kjorte. Imidlerlid er man ved at grave i denne Skraent stodt paa 

 Ra?kker af storre Sten, der synes at have dannet Grundvolden 

 til en Bygning, og detle i Forening med de omtalte Togl- og Mur- 

 brokker viser, at der har vgeret stor Virksomhed paa Stedet senere 

 end i Urfolkenes Tid, og aabner os derved mange Udveie til at for- 

 klare et Ligs senere Nedlaeggelse. Den S. 24 naevnte Underkjaebe, 

 som i Forening med de bearbeidede Vildsvinetaender og Oxe- 

 hdmmeren af Hjortetak blev indsendt til Museet, er derimod fra 

 Skalmoddingen paa Skraenten af Vishorgholte , men angives fra 

 et Sted i denne, hvor, maerkvaerdig nok, ligeledes en stor Mspngde 

 Brokker af rode, tykke og undertiden glaserede Murslen opploies 

 i Jordskorpen og ere blandede sammen med Skallerne. Baade fra Rui- 

 nerne af de herved antydede storre Bygninger og fra senere Be- 

 gravelser naer ved disse eller Stranden, kunne altsaa saadanne 

 Menneskelevninger va?re komne. lovrigt er det heller ikke usand- 

 synligt, at Stenkamre kunne have ligget i Naerheden af disse Skraen- 



